OBH 3114/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:
	A Sopronkőhidai Fegyház és Börtönben fogvatartott panaszos beadványában sérelmezte, hogy „a börtönösök mindenben hátrányosabb helyzetben vannak, mint a fegyházasok (elhelyezés körülményei, eltávozás, zárkák nyitva tartása).” 18 órakor bezárják őket; a beszélő időtartamát nemrég 60 percre csökkentették. Kifogásolta továbbá, hogy a reggelit - ami általában felvágott - lehűtve kapják, és fél óra múlva már levet ereszt. A zárka takarításához a tisztítószereket a fogvatartottaknak kell beszerezniük, mosniuk nem szabad, a saját törülköző használata tilos. Az intézet boltjában az árak naponta változnak a kereslettől függően. A szabadulás idejére tartalékolt pénzösszeghez nem lehet hozzányúlni, de nem is kamatozik.
Az egészségügyi ellátás nem megfelelő, vitamint nem adnak; a térítésmentes fogpótlást méltányosságból senkinek sem biztosítják. A biztonsági ellenőrzések alkalmával előfordul, hogy az őrök nem használnak kulcsot a szekrényekhez, hanem leverik a rajtuk levő pántot, és ezzel esetenként anyagi kárt is okoznak. Körszállítás esetén indokolatlanul korlátozzák a szállító zárkákba bevihető tárgyak körét (pl. a tárgyalási iratokat nem lehet bevinni). A jogaikat nem ismerik, csak a kötelességeiket, a bv.-ben érvényes házirendet nem kapják meg.
	Az ügyben - alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel - vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát a panaszban foglaltak kivizsgálására kértem fel.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Jogállamiság, jogbiztonság elve (Alkotmány 2. § /1/ bek.)
•	Védelemhez való jog (Alkotmány 57. § /3/ bek.)
•	Lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alkotmány 70/D. § /1/ bek.)

Az ügy jogszabályi háttere:
•	1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.):
25. § (2) A szabadságvesztés végrehajtásának egyes fokozataiban eltérő az elítélt
a) elkülönítése a külvilágtól,
b) őrzése, felügyelete és ellenőrzése,
c) büntetésvégrehajtási intézeten belüli mozgása,
d) életrendje,
e) személyes szükségleteire fordítható összeg,
f) jutalmazása és fenyítése,
g) részvétele az elítéltek öntevékeny szervezeteiben.
27. § A börtönben az elítélt
a) rövid tartamú eltávozása kivételesen engedélyezhető, külső munkában kivételesen vehet részt,
b) életrendje meghatározott, irányítás és ellenőrzés alatt áll,
c) a büntetésvégrehajtási intézet kijelölt területén szabadon járhat.
28/A. § (1) A fogház, illetőleg a börtön végrehajtásának általános szabályainál enyhébb végrehajtási szabályok akkor alkalmazhatók, ha - különösen az elítélt személyiségére, előéletére, életvitelére, családi körülményeire, bűnözői kapcsolataira, a szabadságvesztés során tanúsított magatartására, az elkövetett bűncselekményre, a szabadságvesztés tartamára tekintettel - a szabadságvesztés célja az enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazásával is elérhető.
33. § (1) Az elítélt köteles - különösen -
a) a szabadságvesztést a büntetés-végrehajtási szervek által meghatározott helyen tölteni;
b) eltűrni a más nemű és más fokozatú elítéltektől való elkülönítést, az életkori, kriminológiai, biztonsági, nevelési és egészségügyi szempontok szerinti csoportba sorolását;
c) a büntetés-végrehajtás rendjét, biztonsági és higiéniai követelményeit megtartani, a kapott utasításokat teljesíteni;
d) a kijelölt munkát szakismereteinek és a képességeinek megfelelően, fegyelmezetten elvégezni, a munkavédelemmel és a környezetvédelemmel kapcsolatos előírásokat megtartani;
e) a büntetés-végrehajtási intézet tisztántartását és ellátását szolgáló munkában díjazás nélkül, alkalomszerűen - a külön jogszabályban meghatározott mértékben - részt venni;
f) alávetni magát a szükséges orvosi vizsgálatnak és gyógykezelésnek, a műtétre az egészségügyi jogszabályok az irányadók;
g) a tartására fordított költséghez hozzájárulni, kivéve, ha önhibáján kívüli okból nem dolgozik, és nem részesül nyugellátásban vagy baleseti nyugellátásában.
(2) Az elítélt keresményének és letétben levő pénzének a külön jogszabályban meghatározott részét a szabadulása idejére tartalékolni kell.
36. § (1) Az elítélt jogosult
a) a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra;
b) a hozzátartozóival, valamint az általa megjelölt és a büntetés-végrehajtási intézet által engedélyezett személyekkel való levelezésre, a levelek gyakorisága és terjedelme nem korlátozott;
c) legalább havonként látogató fogadására; ha a büntetés-végrehajtási intézet biztonsága indokolja, az elítélt rácson keresztül beszélhet a látogatóval;
d) társadalmilag hasznos munka végzésére, a munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemre, munkavédelemre;
e) a nők és a fiatalkorúak a rájuk vonatkozó sajátos védelemre;
f) a már megállapított nyugellátások és baleseti nyugellátásának a meghatalmazott személy kezéhez vagy a büntetés-végrehajtási intézethez folyósítására, üzemi baleset esetén baleseti ellátásra és baleseti egészségügyi szolgáltatásra;
g) a büntetés-végrehajtási intézetben és a büntetés-végrehajtástól független szervhez közérdekű bejelentés, panasz, kérelem és jognyilatkozat előterjesztésére;
h) vallási vagy lelkiismereti meggyőződésének szabad megválasztására, annak kinyilvánítására és gyakorlására;
i) a személyi tulajdonához fűződő jogainak védelmére;
j) a szabadulása utáni munkába állása és letelepedése érdekében a munkáltató, valamint karitatív szervezetek megbízottjával és pártfogóval való érintkezésre;
k) naponként legalább egy órai szabad levegőn tartózkodásra;
l) pihenésre, szabadidőre, a rendszeresen végzett munka után fizetett szabadságra;
m) önképzésre, sajtótermékek megrendelésére, a büntetés-végrehajtási intézet művelődési és sportolási lehetőségeinek igénybevételére;
n) általános iskolai, indokolt esetben középfokú, valamint felsőfokú tanulmányok folytatására, a vizsgákra való felkészüléshez a jogszabályban meghatározott tanulmányi és vizsgaszabadságra;
o) ha külföldi állampolgár, államának diplomáciai, illetve konzuli képviseletéhez fordulni, annak képviselőjével érintkezni.
(5) Az elítélt állampolgári jogai a következőképpen módosulnak:
a) a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való joga nem veszélyeztetheti a büntetés-végrehajtási intézet rendjét és biztonságát;
b) a munkához való joga átmenetileg, a munkába állítását akadályozó ok fennállásáig szünetel;
c) a véleményét olyan formában nyilváníthatja, amely nem zavarja a büntetés-végrehajtási intézet rendjét és biztonságát; ha a közzétételre szánt vélemény sérti a büntetés-végrehajtás rendjét és biztonságát, az ezt tartalmazó iratot le kell foglalni;
d) a levelezése - a hatóságokhoz és a nemzetközi szervezetekhez küldött levelek kivételével - a büntetés-végrehajtási intézet biztonsága szempontjából ellenőrizhető, az ellenőrzés lehetőségéről az elítéltet tájékoztatni kell;
e) távbeszélő használatára a büntetés-végrehajtási intézet lehetőségei szerint jogosult, ez ellenőrizhető, az ellenőrzés lehetőségéről az elítéltet tájékoztatni kell;
f) az egyesüléshez, a tanuláshoz való joga, valamint honvédelmi kötelezettségének teljesítése a szabadságvesztés végrehajtásának következtében korlátozott.

•	6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól:
24. § (1) Az elítéltet, közvetlenül az intézetbe való befogadása után írásban tájékoztatni kell a törvényben meghatározott kényszerítő eszközök használatának a lehetőségéről.
(2) Az elítélt részére az elhelyezését követő huszonnégy órán belül át kell adni a szabadságvesztés végrehajtásának a rendjéről, a jogairól és a kötelezettségeiről szóló tájékoztatót, az intézet házirendjét, valamint ki kell oktatni a legfontosabb balesetvédelmi és tűzvédelmi előírásokra. Ha az elítélt írni, olvasni nem tud, a tájékoztatást szóban kell elvégezni, és annak megtörténtét az elítélt jelenlétében, két tanú aláírásával, írásban kell rögzíteni.
(3) Az intézetnek biztosítani kell, hogy az elítélt az (1)-(2) bekezdésekben meghatározott tájékoztatók tartalmát megismerhesse, ennek érdekében meg kell adni a szükséges segítséget és a folyamatos tájékozódás lehetőségét.
34. § (1) Az elítéltet megillető jogok gyakorlásának és a kötelességek teljesítésének rendjét házirendben kell szabályozni.
41. § (3) A fegyház fokozatú elítéltek zárkáinak az ajtaját zárva kell tartani.
(5) A börtön, illetve a fogház fokozatú elítéltnél a zárka, illetve a lakóhelyiség ajtaját a reggeli létszámellenőrzéstől az esti létszámellenőrzésig - a napirendben meghatározott esetektől vagy a parancsnok eltérő rendelkezésétől eltekintve - nyitva kell tartani.
(6) Arra az időre amikor az elítéltek nem tartózkodnak a zárkában vagy a lakóhelyiségben, az ajtókat zárva kell tartani.
50. § (1) A zárkák, a lakóhelyiségek, a munkaterületek, az egészségügyi helyiségek és az elítéltek tartózkodására szolgáló egyéb helyiségek biztonsági ellenőrzését naponta kell végrehajtani, amely kiterjed a nyílászáró szerkezetek biztonságára, a falak, a mennyezet, a padozat és a rácsok épségére is. Az ellenőrzésnél elítélt nem lehet jelen.
89. § (1) Az elítélt egy időben két kiskorút és két felnőttet fogadhat. A látogatási időt és a látogatás időtartamát a parancsnok határozza meg, annak időtartama alkalmanként harminc percnél rövidebb nem lehet.
(2) A látogatási idő az elítélt, illetve a látogató kérelmére legfeljebb harminc perccel meghosszabbítható.
124. § (1) Az elítéltet a munkáltatás keretében végzett munkájáért munkadíj illeti meg. A munkadíjat a teljesítmény, a ledolgozott idő, valamint az előzőek kombinációja alapján kell megállapítani.
(2) A teljes munkaidőben foglalkoztatott elítélt részére havi munkadíjként a kifizetés évét megelőző év első napján a munkaviszonyban álló dolgozókra megállapított kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) összegének legalább egyharmada (a továbbiakban: alapmunkadíj) jár.
137. § (1) A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre legalább hat köbméter légtér, és férfi elítéltek esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson.
(2) A mozgástér meghatározása szempontjából a zárka (lakóhelyiség) alapterületéből az azt csökkentő berendezési és felszerelési tárgyak által elfoglalt területet figyelmen kívül kell hagyni.
138. § (1) A zárka (lakóhelyiség) felszerelési és berendezési tárgyait a 3. számú melléklet tartalmazza.
(2) A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezett szekrényt az elítélt a saját költségére lakattal lezárhatja, ennek egyik kulcsát magánál tarthatja, a másik kulcsot az intézet őrzi. Az elítélt a lezárt szekrényt utasításra köteles kinyitni és az ellenőrzést lehetővé tenni.
147. § (1) Az elítélt részére az általuk végzett munka jellegének, az egészségi állapotuknak és az életkoruknak megfelelően kialakított normák alapján, legalább napi háromszori étkezést - ebből legalább egy alkalommal meleg ételt - kell biztosítani.
148. § (1) Az elítéltet az évszaknak megfelelő formaruhával, alsóruhával és lábbelivel kell ellátni.
(3) Az elítélt használatára kiadott ruházat rendszeres tisztítása és karbantartása az intézet feladata.
(4) Az elítélt köteles a használatra kiadott ruhát megóvni, rendeltetésszerűen használni, és azon a kisebb, szakértelmet nem igénylő javításokat elvégezni.
153. § (1) Az elítélt a munkadíjából és letéti pénzéből - a parancsnok által meghatározott időben és módon - szükségleti cikkeket, így különösen élelmiszert, dohányneműt, tisztálkodási és levelezésre szolgáló cikkeket vásárolhat.
(2) A dolgozó elítélt havonta szükségleti cikket fogházban és az átmeneti csoportban a tartásra fordított költségekhez való hozzájárulás összegével csökkentett munkadíja 80 százalékának, börtönben 70 százalékának, fegyházban 60 százalékának megfelelő összegért vásárolhat.
157. § (1) Az elítélt által az intézetbe hozott vagy a tulajdonába, illetve birtokába került fizetőeszközt, az intézetbe folyósított nyugellátását, az értékpapírokat, a pénzhelyettesítő eszközöket, az értéktárgyakat és a birtokában nem tartható egyéb tárgyakat, valamint a levonásokkal csökkentett munkadíját - a 21. §-ban foglaltak figyelembevételével - intézeti letétbe kell helyezni.
(3) Az intézeti letétben elhelyezett fizetőeszköz után kamat nem fizethető, a kezelésért költség nem számítható fel.
159. § (1) Az elítélt a tartására fordított költséghez - az országos parancsnok által megállapított összeggel - köteles hozzájárulni. A hozzájárulás napi összege nem lehet kevesebb, mint az egy havi alapmunkadíj egy százaléka.
(2) Az elítélt munkadíjából az intézet levonja
a) a tartásra fordított költséghez való hozzájárulás napi összegét;
b) a szükségleti cikkek vásárlására fordítható összeget;
c) a szabadulás idejére kötelezően tartalékolandó összeget.
(3) Szabadulás idejére a mindenkori alapmunkadíjnak megfelelő összeget kell tartalékolni, melyet az intézet az elítélt munkába állásától kezdve tíz hónapon át, egyenlő részekben von le. Az alapmunkadíj változása esetén a szabadulásra tartalékolt összeget ugyancsak tíz hónapon át kell kiegészíteni.

1. számú melléklet a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelethez:
Az elítélt birtokában tartható tárgyak:
1. Tisztasági felszerelések:
-  tisztálkodási szerek és a tartásukra szolgáló eszközök (szappan, fésű, tükör, hintőpor, krém, sampon stb.);
-  mosószerek (paszta vagy folyékony) és öblítőszerek;
-  fogápolási eszközök;
-  izzadásgátló szerek, a hajtógázzal töltött palackot kivéve;
-  körömápolási cikkek;
-  ruha és cipőápoló eszközök;
-  varrókészlet;
-  törülköző, zsebkendő;
-  borotválkozó felszerelés, villanyborotva, borotvahab;
-  vatta, tampon, egészségügyi betét;
-  WC-papír;
-  hajápolási eszközök (hajszárító, hajsütővas, csavarók és csipeszek, hajháló, zuhanysapka);
-  engedélyezett egyéb tisztasági felszerelések.
2. Ruházati anyagok:
-  az elítéltnél - engedéllyel - saját alsóruházat, lábbeli és papucs;
-  az előzetesen letartóztatottnál saját tulajdonú alsó- és felsőruházat, lábbeli és papucs.
3. Élelmiszerek, étkezési eszközök:
-  az intézetben vásárolt vagy csomagban beküldhető élelmiszerek;
-  filteres tea, kávégranulátum;
-  édesítő szerek (tabletta, kockacukor, folyadék);
-  üdítőitalok, savanyúságok, kompótok;
-  tejtermékek, tubusos ételízesítők;
-  ételtartó doboz és táska;
-  konzerv- és palackfedél nyitó;
-  merülő forraló.
4. Dohányáruk:
-  cigaretta, szivar, dohány;
-  szipka, pipa;
-  gyufa, öngyújtó.
5. Írószerek, papíráruk:
-  levelezéshez és önképzéshez szükséges eszközök;
-  zseb- és kártyanaptár;
-  fényképek, levelek, iratok;
-  könyvek, napilapok, folyóiratok.
6. Egyéb használati tárgyak:
-  a vallásgyakorlathoz szükséges kegytárgyak;
-  elemmel működtethető zsebrádió, fülhallgató;
-  meghatározott méretű tv-készülék;
-  karóra;
-  tartalék elemek;
-  kártya, játék;
-  kézimunka-felszerelés;
-  külön engedéllyel hangszer;
-  telefonkártya.
7. Az orvos által engedélyezett gyógyszerek, segédeszközök, vitaminok és tápszerek, kizárólag eredeti csomagolásban.

3. számú melléklet a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelethez:
A zárka és a lakóhelyiség berendezései, felszerelési tárgyai:
1. Személyenként:
-  fekhely;
-  ülőke;
-  szekrény.
2. Közös használatra:
-  asztal;
-  hulladéktároló edény;
-  hamutartó;
-  lehetőség szerint rádió és televízió;
-  lábbeli tároló;
-  tükör;
-  lavór, söprű, szemetes lapát, felmosóruha.

•	5/1998. (III. 6.) IM rendelet a fogvatartottak egészségügyi ellátásáról:
15. § (3) A fogvatartott a fogpótlásért, a műfogak javításáért, a gyógyászati segédeszközért és annak javításáért - a (4)-(6) bekezdésben foglalt kivételtől eltekintve - térítési díjat fizet.
(4) Térítésmentes a fogpótlás, a műfogjavítás, a gyógyászati segédeszköz és annak javítása, ha az a fogvatartott munkabalesete vagy a fogvatartás ideje alatt keletkezett foglalkozási, illetőleg egyéb, a büntetés (intézkedés) végrehajtásával kapcsolatos ártalom miatt szükséges.
(5) Az önhibáján kívül nem dolgozó elítéltnek a gyógyászati segédeszközt térítés nélkül kell biztosítani.
(6) Térítésmentes fogpótlást, műfogjavítást, gyógyászati segédeszközt és annak javítását - orvosi javaslatra, méltányosságból - a bv. intézet parancsnoka engedélyezheti.
(7) A (4)-(6) bekezdések alkalmazása során felmerült költségek a bv. intézetet terhelik.
36. § A fogvatartott térítésmentes gyógyszerellátását - az orvos utasítása alapján - a bv. intézet biztosítja.
37. § (1) A gyógyításhoz szükséges gyógyszer milyenségét és mennyiségét, valamint a gyógykezelés időtartamát a bv. orvos határozza meg.
(2) A beteg csak a bv. orvos írásos engedélye alapján tarthat magánál gyógyszert.
(3) Gyógyszertartási engedély nem adható azon gyógyszerekre, amelyek visszaélésre adhatnak lehetőséget (altatók, nyugtatók, testépítéshez szolgáló szerek stb.).

A vizsgálat megállapításai:
	A BVOP tájékoztatása szerint a panaszos 1998. novemberétől 2000. augusztusáig töltötte börtön fokozatú szabadságvesztését a Sopronkőhidai Fegyház és Börtönben. A bv. intézet norma szerinti befogadóképessége 399 fő, de az átlagos fogvatartotti létszám 2000-ben 700 fő volt. A 175 %-osan telített intézetben még felújítási munkák is folynak, így a zsúfoltság minden fogvatartottat érint, nemcsak a börtön fokozatú elítélteket.
A Bv. tvr. 27. §-a szerint a börtön fokozatban levő elítélt rövid tartamú eltávozása kivételesen engedélyezhető, az elbírálás során a fogvatartott magatartását és kapcsolattartását veszik figyelembe. (A panaszost kapcsolattartói egyáltalán nem látogatták, állandó lakással nem rendelkezett, így az ő esetében az eltávozás engedélyezése semmiképp sem lett volna indokolt.) A fegyház fokozatú elítéltek számára egyáltalán nincs biztosítva a rövid tartamú eltávozás lehetősége. A börtön ill. fogház végrehajtásának általános szabályainál enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazására pedig több tényező mérlegelése után, a bv. bíró döntése alapján kerülhet sor.
A 6/1996. IM rendelet 41. §-ának előírásai alapján a fegyház fokozatú elítéltek zárkáinak ajtaját zárva kell tartani; a börtön fokozatúakét a reggeli létszámellenőrzéstől az esti létszámellenőrzésig nyitva kell hagyni. Este 6 órától - a többi bv. intézethez hasonlóan -  a szolgálat átadás-átvétel miatt valamennyi zárka ajtaját bezárják. Ezután a fogvatartottak takarodóig a zárkán kívül is tartózkodhatnak, nézhetik a televíziót. A látogatási idő minden elítélt esetén azonos: havonta minimum fél óra, ami a parancsnok rendelkezése alapján hosszabbítható meg (6/1996. IM rendelet 89. § /1/ bek.). A beküldhető csomag súlya maximum 5 kg lehet.
A fogvatartottakkal a befogadásukat követően ismertetik az intézet házi- és napirendjét, melyekből minden zárkában megtalálható egy példány. A házirend ismeretét a felkészítő részlegben számon kérik. Az intézet könyvtárában minden elítélt számára hozzáférhetők a fogvatartottak jogaira és kötelességeire vonatkozó jogszabályok.
	Az intézetben a felvágottakat és más romlandó élelmiszereket a beszállítástól a kiosztásig hűtve tárolják, az előírásoknak megfelelően; a felvágottakat reggeli és vacsoraidőben osztják ki a fogvatartottaknak. Az elkészített és a szállított ételekből mintát kell venni. Az ételek változatosságát hosszú távon egyik bv. intézet sem tudja biztosítani. 
Az intézetben működő vegyesbolt üzemeltetésére pályázatot írtak ki, melynek alapján a legkedvezőbb ajánlatot tevő pályázóval kötöttek szerződést. Az árlistát a boltban ki kell függeszteni, az árak nem magasabbak a Sopronban levő boltok átlagos árainál. A börtön fokozatú elítélt - a tartásához való kötelező hozzájárulás összegével csökkentett - munkadíja 70 %-ának megfelelő összegért vásárolhat szükségleti cikkeket havonta kétszer az intézet boltjában, amelyekről az eladónak számlát kell adnia.
A panaszost fogvatartása ideje alatt hegesztőként foglalkoztatták, élelmezési normája ennek megfelelően a nehéz fizikai munkát végző elítéltek részére előírt napi 14 700 - 16 300 Joule volt. Az országos parancsnok 1-1/40/1999. számú intézkedése értelmében a dolgozó norma szerinti élelmezését a szállítás idejére meg kell szüntetni (103. pont).
	Az említett OP intézkedés úgy rendelkezik, hogy a fogvatartottak megőrzésesként történő szállításakor az elítélt letéti zsákjában mindazon tárgyak elhelyezhetők és szállíthatók, amelyeket a 6/1996. IM rendelet 1. sz. melléklete szerint az elítélt a birtokában tarthat, a televízió és a hangszer kivételével (58. pont).
A Sopronkőhidai Fegyház és Börtön parancsnokának 2000. júliusában kiadott, 92. számú utasítása rögzíti, hogy - megőrzésre való szállítás esetén - a fogvatartott a szállító zárkában milyen tárgyakat tarthat magánál: tisztálkodási eszközöket; két váltás alsóneműt; három napra elegendő dohányt vagy cigarettát gyufával; kávét, teát és édesítőszert; rádiót, karórát, engedélyezett gyógyszert; 1 könyvet, 1-2 újságot, levélpapírt, borítékot, írószert; vallási kegytárgyakat; három napra szükséges élelmiszert; az évszaknak megfelelő ruházatot (10. pont). A BVOP tájékoztatása szerint a korlátozást elsősorban az indokolja, hogy a fogvatartott nem tudja lezárni a zárka szekrényeit, ezért értéktárgyainak és személyes adatainak védelme nem biztosítható. Csak egyedi, előzetesen kért engedély alapján lehetséges, hogy a fogvatartott a szállító zárkában magánál tartsa a tárgyalásra való felkészüléshez szükséges iratokat.
	A 6/1996. IM rendelet 138. § (2) bek. alapján a zárkában levő szekrényt az elítélt saját költségére lakattal lezárhatja, de az egyik kulcsot köteles átadni az intézetnek. A zárkaszekrényt az elítélt jelenlétében a parancsnok vagy az általa megbízott személy ellenőrizheti, amit a fogvatartott köteles lehetővé tenni. Biztonsági okból a szekrény az elítélt távollétében is kinyitható az intézetnek leadott kulccsal; a parancsnok engedélyével erőszakkal is feltörhető a szekrény, ha azt az átvett kulcs nem nyitja, vagy az intézetnek nincs hozzá kulcsa. Az elítélt távollétében tartott bizottsági ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell felvenni, tételesen felsorolva a szekrényben talált tárgyakat. A jegyzőkönyvet a fogvatartottnak is alá kell írnia, és az egyik példányt átadják neki. Ha a lezárt szekrényt erőszakkal, a lakatpánt levágásával vagy leszerelésével nyitják fel, helyreállítását az intézet költségén kell biztosítani (OP intézkedés 83. - 86. pont).
A zárkák takarításához szükséges tisztítószereket rendszeresen biztosítják az intézetben. A fogvatartottak ruházatát, ágyneműjét központilag mossák; az intézet által kiadott fehérneműt, törölközőt hetente egyszer, az ágyneműt kéthetente kell cserélni (OP intézkedés 120. pont). A fogvatartottak maximum 70 x 140 cm-es saját frottír törölközőt tarthatnak maguknál. Az ennél nagyobb méretű törölközők használatát biztonsági okokból nem engedélyezik, a nedves frottír anyag ugyanis nagy szakító szilárdságú, akár rácstörésre is alkalmas lehet.
A fogvatartottak csak az orvos által engedélyezett gyógyszert, vitamint, tápszert tarthatnak maguknál a zárkában. A térítésmentes fogpótlás biztosítása méltányossági alapon - az intézet anyagi lehetőségeit figyelembe véve - a parancsnok által engedélyezhető, így e tekintetben nem áll fenn kötelezettsége az intézetnek.
Az elítélt szabadulása idejére a mindenkori alapmunkadíjnak megfelelő összeget kell tartalékolni. Ezt intézeti letétben helyezik el, ezért nem fizethető utána kamat, de kezelési költség sem számítható fel.
A BVOP tájékoztatása szerint a fogvatartott fenti panaszai tárgyában nem nyújtott be kérelmet ill. nem tett panaszt sem az intézetben, sem az Országos Parancsnokságnál.
	
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a szállító zárkában tartható tárgyak körének korlátozása visszásságot okoz a védelemhez való joggal összefüggésben. Az országos parancsnok intézkedése szerint a megőrzésre szállított elítélt mindazon tárgyakat magával viheti, melyeket egyébként a birtokában tarthat, de az intézkedés nem határozza meg pontosan a szállító zárkába is bevihető tárgyak körét. A sopronkőhidai parancsnok utasítása viszont taxatíve felsorolja, hogy a fogvatartott mely tárgyakat tarthatja magánál a szállító zárkában, nem említve ezek között az iratokat. 
A védelemhez való jog magában foglalja, hogy a vádlott rendelkezzen a védekezéshez szükséges eszközökkel. Amennyiben nincs anyagi lehetősége ügyvéd meghatalmazására és nem kötelező a védő kirendelése, saját magának kell ellátnia a védelmét. Ehhez elengedhetetlenül szükséges, hogy akár a szállító zárkában, akár a tárgyaláson tanulmányozhassa a rendelkezésére álló iratokat, és jegyzeteket készíthessen az elhangzottakról. A zárkákban levő szekrényeket a 6/1996. IM rendelet 138. § (2) alapján csak akkor tudják bezárni a fogvatartottak, ha - saját költségükön - lakatot szereznek be hozzájuk, ezért az értéktárgyak ill. a személyes adatok védelme nem indokolhatja a szállító zárkákba bevihető tárgyak körének ilyen mértékű korlátozását. 
Mindezekre tekintettel a következő ajánlást teszem a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 20. § (1) bekezdésében foglalt jogommal élve felkérem az országos parancsnokot, hogy a védelemhez való jog teljes körű érvényesülésére tekintettel határozza meg a szállító zárkákba bevihető tárgyak körét.
	A panaszos egyéb sérelmei nem okoztak alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot; azokat csak a büntetés-végrehajtási intézetek átlagosan 160 %-os telítettségének csökkentésével, új intézmények létrehozásával, ill. a meglévőek felújításával lehetne orvosolni. A probléma megoldása - a költségvetés függvényében - az igazságügyminiszter feladata. A BVOP tájékoztatását e tekintetben elfogadtam.

Budapest, 2001. január 30.

Gönczöl Katalin