OBH 3048/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A sajtó híradásaiból értesültem arról, hogy Patvarcon egy öt gyermeket nevelő család, egyik - kétéves - gyermekét lázasan, alultápláltan, kiszáradva, testén friss és gyógyulófélben lévő sérülésekkel kórházba kellett szállítani. A sérüléseit szülei okozták. Az újságcikkek szerint a szomszédok tudtak a gyermek bántalmazásáról. Mivel az ügyben felmerült a gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogának sérelme, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv) 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján hivatalból vizsgálatot indítottam.
	Balassagyarmat-Patrac körjegyzőjétől, és gyermekjóléti szolgáltatást ellátó családgondozótól, Balassagyarmat gyámhivatalának vezetőjétől tájékoztatást kértem arról, hogy a családról és a gyermekek veszélyeztetettségéről mit tudtak, mit tettek a gyermekek védelme érdekében. Egyidejűleg a körjegyzőtől azt is kértem, hogy a településen működő gyermekjóléti szolgálat működéséről tájékoztasson. Kértem, hogy a hatóságok és a családgondozó a család gondozásával kapcsolatban keletkezett iratok másolatát küldjék meg, azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy az élettársi kapcsolatban élő szülők negyedik - bántalmazott - gyermekük (a továbbiakban: H.T.) születésekor Patak községben laktak. Önálló lakásuk nem volt, hol az apa, hol az anya rokonainál éltek.
	H.T. 1998. február 25-én született, apja teljes hatályú apai elismerő nyilatkozatot március 4-én tett. Az anya szociális és anyagi okokra hivatkozva kérte a gyermek ideiglenes gyermekotthonba utalását.  Kérelmére a gyámhatóság március 3-án a gyermeket ideiglenes hatállyal gyermekotthonba helyezte. Az áprilisban készült környezettanulmány szerint a család piszkos, túlzsúfolt lakásban élt, de a szülők ragaszkodtak az otthon élő gyermekeikhez. A család az anya gyermekgondozási segélyéből, a családi pótlékból, rendszeres gyermeknevelési támogatásból, illetve abból a pénzből élt, amit az apa alkalmi munkavállalással keresett.
	A lakóhely szerint illetékes balassagyarmati gyámhivatal az anyát gyermeke ideiglenes elhelyezése ügyében idézte. Az anya április 27-én jegyzőkönyvbe mondta, hogy körülményeik változtak, szeretnék  ha az akkor legfiatalabb gyermekük hazakerülne.  Az iratok között nincs nyoma annak, hogy az anya kérelmére bármilyen eljárási cselekményt végzett volna a gyámhivatal.
	A csecsemőt gondozó " Reménysugár " Otthon igazgatója szeptemberben írásban jelezte a gyámhivatalnál, hogy a H.T.-t beutalása óta szülei nem látogatták, nem is érdeklődtek felőle. Kérte, hogy a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezését a gyámhivatal vizsgálja felül. Kérelmét a gyámhivatal figyelmen kívül hagyta. Az otthon igazgatója 1999 februárjában a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal Területi Gyámhivatalának segítségét kérte. Ekkor az otthonban már nyolc olyan gyermeket - köztük H.T.-t  - gondoztak, akinek ideiglenes hatályú beutalását nem vizsgálta felül a balassagyarmati gyámhivatal a rendelkezésére álló 30 napon belül. Kérelmére a másodfokon eljáró gyámhivatal kérte az első fokon eljáró gyámhivataltól, hogy soron kívül közöljék a kiskorúak ügyében milyen intézkedést tettek. Ezért áprilisban balassagyarmati gyámhivatal a család háziorvosától és a gyámhatóságtól tájékoztatást kért H.T. családjában nevelkedő gyermekek gondozásáról, lakáshelyzetéről. A rendelkezésemre álló iratok között nem találtam utalást arra, hogy a pataki gyermekjóléti szolgálat foglalkozott- e a családdal, illetve arra, hogy a településen van-e egyáltalán ilyen szolgáltatás. A csecsemőotthon igazgatójának tájékoztatását kérték arról, hogy a szülők látogatják-e H.T.-t. A gyámhatóság szerint a szülők nem képesek H.T.-ról megfelelően gondoskodni, ezért nem javasolják a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezésének megszüntetését. A háziorvos és a védőnő véleménye az volt, hogy a család vándorló életmódra rendezkedett be, környezetük, zsúfolt, elhanyagolt, az otthon élő gyermekek általában piszkosak. A gondozó intézmény igazgatója válaszlevelében közölte, hogy a kisfiút az eltelt egy év alatt egyszer látogatta meg az édesanyja.
	1999 májusában a szülők ismét kérték gyermekük ideiglenes hatályú beutalásának megszüntetését, de a gyámhivatal - a kapott vélemények alapján - H.T.-t augusztus 26-án átmeneti nevelésbe vette. ( Augusztus 10-én az anya ismét szült, az újszülöttet hazavitte ) A " Reménysugár " Otthon igazgatóját pedig a gyermek gyámjául nevezte. A határozatot a gyám megfellebbezte. A fellebbezés indokai között szerepelt, hogy a gyámot a gyermek elhelyezéséről döntő tárgyalásra nem hívták meg. A gyám véleménye szerint nem indokolt ennek a gyermeknek az átmeneti nevelésbe vétele, ha az otthon élő négy kiskorút nevelhetik a szülők. Szeptemberben a városi gyámhivatal kérte a pataki gyámhatóságot, hogy az otthon élő gyermekeket vegyék védelembe.  A védelembe vételi határozat nincs a beküldött iratok között.
	A másodfokon eljáró gyámhivatal a gyám fellebbezése alapján az átmeneti nevelésbe vételi határozatot megsemmisítette, a balassagyarmati gyámhivatalt új eljárás lefolytatására utasította. A másodfokú hatóság megállapította, hogy az első fokon eljáró hatóság több anyagi és eljárásjogi szabályt sértett. Például nem tárta fel eléggé a szülők körülményeit, nem hallgatták meg a szülőket a gyermek tartózkodási helyének kijelölésekor, nem kérdezték meg a gyermek gyámját.  Véleményük szerint, ha a négy otthon nevelkedő gyermek érdeke az, hogy a továbbiakban is a szüleik neveljék őket, akkor ez az érdeke a csecsemőotthonban élő gyermeknek is. Többek között felhívták az eljáró gyámhivatal figyelmét arra, hogy az új eljárás lefolytatásánál legyenek figyelemmel arra, hogy a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban : Gyvt. ) 30 napos ügyintézési határidőt ad az ideiglenes hatályú elhelyezés felülvizsgálatára.
	A család 1999 novemberében Patakról Patvarcra költözött. Mivel mindkét település a balassagyarmati gyámhivatal tartozik, ezért a gyámhivatal illetékessége nem változott. Balassagyarmat-Patrac körjegyzőjétől azt a tájékoztatást kaptam, hogy Patvarc községben 1999 októbere óta működik gyermekjóléti szolgálatát. A családgondozói feladatokat megbízási szerződéssel óvodai  munkája mellett az óvónő látja el. 
	Decemberben a gyámhivatal a patvarci védőnőtől és a gyermekjóléti szolgáltatást ellátó családgondozótól tájékoztatást kért a településükre költözött családról. A családgondozó környezettanulmánya szerint: " a gyermekek ellátása - első látásra - jónak mondható, a szülők gondoskodnak a gyermekek élelmezéséről, illetve testápolásáról,...a szülők életviteléről az anyuka elmondása alapján megtudtam, hogy a gyermekeiket nem bántalmazzák és a szülők egyike sem alkoholizál. " A patvarci védőnő véleménye szerint: " az anya rendszeresen főz,...orvoshoz elhordják a gyerekeket, a gyógyszereket mindig kiváltják,... szeretik a gyerekeket, foglalkoznak velük... A két hónap alatt sokszor találkoztam a családdal...jó véleményem alakult ki a szülőkről. Alkalmasnak találom őket ennek a kisfiúnak ( a csecsemőotthonban nevelkedőnek ) a nevelésére is. " A családgondozó ekkor kitöltötte a gyermek egyéni és családi törzslapját, egészségügyi lapját. Ezekre a következő feljegyzést akkor írta, amikor a gyermek bántalmazása miatt a szülőket már előzetes letartóztatásba helyezték. A védőnő ekkor leírta, hogy csak két hetente megy Patvarcra, egyébként a balassagyarmati egészségházban dolgozik. H.T. gyámja szerint a szülők 1999 nyarától rendszeresen látogatták gyermeküket, a szülők és a gyermek érzelmi kapcsolata jól alakul, amennyiben az otthoni körülmények megfelelőek a gyám javasolta a gyermek családba való visszahelyezését.
	A balassagyarmati gyámhivatal 2000. január 12-én a H.T. ideiglenes hatályú beutalását megszüntette, egyben megkereste Balassagyarmat-Patvarc körjegyzőjét, hogy a családban nevelkedő valamennyi gyermek védelembe vételéről, a szülők gondozási, nevelési tevékenységének támogatásáról intézkedjen. A szülők figyelmét pedig felhívta arra, hogy a gyermekjóléti szolgálat alapellátási szolgáltatásait a gyermek érdekében vegyék igénybe. A körjegyzőtől kapott iratok között nincs a gyermekek védelembe vételéről szóló határozat.
	A családgondozó továbbra is az alapellátás keretében gondozta a családot. A februárban kelt gondozási- nevelési tervben a gyermek családban való nevelkedése érdekében meghatározta a saját és a szülők feladatait. A családgondozó 2000 júniusában a balassagyarmati, júliusban a közigazgatási hivatal gyámhivatalának számolt be tapasztalatairól.  A balassagyarmati gyámhivatalnak küldött beszámoló a családdal kapcsolatban semmilyen problémát nem jelzett. Ennek ellentmond, hogy a másodfokú gyámhivatalnak küldött egy hónappal később kelt jelentése szerint ( ekkor a szülők a gyermekük bántalmazása miatt már előzetes letartóztatásban voltak) májusban a szomszédok  neki is és a gyermekorvosnak is jelezték azt, hogy a gyermekotthonból hazakerült kisfiút a szülők bántalmazzák. A feljegyzés szerint sem a családgondozó, sem a gyermekorvos nem látott ütésnyomokat a gyermeken. A családgondozó a jelzés nyomán kérte a védőnőt, ha bántalmazásra utaló nyomokat lát a gyereken azt jelezze neki. A gyámhivataloknak küldött feljegyzések szerint a családgondozó heti gyakorisággal ment ki a arra a telepre, ahol a család lakott, de az egyes családlátogatások tapasztalatairól készült feljegyzéseit nem mellékelte.
	A bántalmazott, eszméletlen állapotban lévő gyermekhez a szülők hívták ki a mentőket. A feljelentést a gyermeket kezelő kórház osztályvezető főorvosa tette meg. A szülőket a rendőrség őrizetbe vette, majd előzetes letartóztatásba helyezte. Mivel az otthon maradó négy gyermek felügyelet nélkül maradt, ezért elhelyezésükről gondoskodni kellett. Balassagyarmat-Patvarc Körjegyzője a gyermekeket befogadó nyilatkozata alapján - ideiglenesen - apai nagyanyjuknál helyezte el. A megyei gyámhivatal vezetője az egyik szakreferenssel együtt meglátogatta a gyermeket gondozó nagyszülőt és megállapította, hogy a kiskorúak piszkosak, éhesek és elhanyagoltak voltak. Az idős, szívbeteg nagyszülő nem képes a négy kisgyermeket ellátni. Mindezek miatt az első fokú határozatot a megyei gyámhivatal megváltoztatta, a kiskorúakat gyermekotthonba helyezte.
	H.T. a bántalmazás miatt maradandó agykárosodást szenvedett. Ezért őt Nógrád Megye Önkormányzatának Reménysugár Otthona " Fogyatékos Részlegében " helyezte el a gyámhatóság.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
7. § (1) A gyermek szüleitől vagy más hozzátartozóitól csak saját érdekében, törvényben meghatározott esetekben és módon választható el. A gyermeket kizárólag anyagi okból fennálló veszélyeztetettség miatt nem szabad családjától elválasztani.
38. § (1) Az alapellátásnak hozzá kell járulnia a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődésének, jólétének, a családban történő nevelésének elősegítéséhez, a veszélyeztetettség megelőzéséhez és a kialakult veszélyeztetettség megszüntetéséhez, valamint a gyermek családjából történő kiemelésének a megelőzéséhez
39. § (1) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a gyermek testi, lelki egészségének, családban történő nevelésének elősegítése érdekében...b) a családtervezési, a pszichológiai, a nevelési, az egészségügyi, a mentálhigiénés és a káros szenvedélyek megelőzését célzó tanácsadás vagy az ezekhez való hozzájutás megszervezése...e) a hivatalos ügyek intézésének segítése.
(2) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében a) a veszélyeztetettséget észlelő és jelző rendszer működtetése, a nem állami szervek, valamint magánszemélyek részvételének elősegítése a megelőző rendszerben...b) a veszélyeztetettséget előidéző okok feltárása és ezek megoldására javaslat készítése...c) az a) pontban, valamint a 17. § (1) bekezdésében meghatározott személyekkel és intézményekkel való együttműködés megszervezése, tevékenységük összehangolása.
(3) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében a) családgondozás a családban jelentkező működési zavarok ellensúlyozására, c) az egészségügyi és a szociális ellátás, valamint a hatósági beavatkozás kezdeményezése, d) javaslat készítése a gyermek családjából történő kiemelésére, a leendő gondozási helyére vagy annak megváltoztatására. 
(4) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a családjából kiemelt gyermek visszahelyezése érdekében a) a családgondozás biztosítása - az otthont nyújtó ellátást, illetve a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatást végző intézménnyel együttműködve - a család gyermeknevelési körülményeinek megteremtéséhez, javításához, a szülő és a gyermek közötti kapcsolat helyreállításához, b) az utógondozás biztosítása - az otthont nyújtó ellátást, illetve a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatást végző intézménnyel együttműködve - a gyermek családjába történő visszailleszkedéséhez.
40. § (1) A települési önkormányzat a 39. §-ban meghatározott gyermekjóléti szolgáltatás szervezését, irányítását és összehangolását gyermekjóléti szolgálat működtetésével vagy családsegítő szolgálat keretében, illetve a külön jogszabályban meghatározott képesítési előírásoknak megfelelő személy foglalkoztatásával biztosítja (a továbbiakban együtt: gyermekjóléti szolgálat).
68. § (1) Ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete súlyosan veszélyezteti és emiatt a gyermek azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a bíróság, a rendőrség, az ügyészség, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a szakellátás keretében a gyermeket ideiglenesen
b) a legközelebbi ideiglenes gondozási feladatokat is ellátó nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben
73. § (1) Az illetékes gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést követően - függetlenül attól, hogy arra mely beutaló szerv intézkedése alapján került sor - 30 napon belül megvizsgálja, hogy a) megszüntethető-e az ideiglenes hatályú elhelyezés, b) az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartása vagy megváltoztatása mellett fennállnak-e a gyermekelhelyezés megváltoztatása, illetve a szülői felügyelet megszüntetése iránti perindítás feltételei.
(2) A bíróság gyermekelhelyezéssel kapcsolatos döntésének az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott perindítással történő megváltoztatására csak abban az esetben kerülhet sor, ha azok a körülmények, amelyekre a bíróság elhelyezési döntését alapította, később lényegesen megváltoztak.
76. § (1) A gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést megszünteti, ha
a) megállapítja, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezés feltételei nem álltak fenn, és a gyermek fejlődése korábbi környezetében - szükség esetén védelembe vétel mellett - biztosítható,
b) a gyermeket átmeneti nevelésbe veszi,
77. § (1) A gyámhivatal a gyermeket átmeneti nevelésbe veszi, ha a gyermek fejlődését a családi környezete veszélyezteti, és veszélyeztetettségét az alapellátás keretében biztosított szolgáltatásokkal, valamint a védelembe vétellel nem lehetett megszüntetni, illetve attól eredmény nem várható, továbbá, ha a gyermek megfelelő gondozása a családján belül nem biztosítható. Az átmeneti nevelésbe vétellel egyidejűleg a gyámhivatal a gyermeket nevelőszülőnél vagy - ha ez nem lehetséges - gyermekotthonban, illetve más bentlakásos intézményben helyezi el és gyámot (hivatásos gyámot) rendel.
118. § (1) A megyei gyámhivatal ellátja az illetékességi területéhez tartozó települési önkormányzat jegyzőjének, a városi gyámhivatalnak szakmai irányítását és felügyeletét, illetőleg másodfokú hatósági jogkört gyakorol a települési önkormányzat jegyzőjének, a városi gyámhivatalnak gyámügyi hatósági ügyeiben.
156. § (1) Ezt a törvényt a hatálybalépése után indult ügyekben kell alkalmazni. A folyamatban levő első- és másodfokú ügyekben a korábbi rendelkezések az irányadóak.
(2) A helyi önkormányzat a személyes gondoskodás körébe tartozó ellátásokról - a 40. § kivételével - fokozatosan, de legkésőbb 1999. december 1-jéig gondoskodik.

A vizsgálat megállapításai
	H.T. édesanyja a szülést követően anyagi és szociális okokra hivatkozva kérte a csecsemő ideiglenes hatályú gyermekotthonba utalását. A gyámhatóság a gyermek ideiglenes elhelyezését elrendelő határozatát a család rossz lakás- és anyagi körülményeivel indokolta. Mindez ellentétes a Gyvt egyik legfontosabb alapelvével, miszerint:  " a gyermeket kizárólag anyagi okból fennálló veszélyeztetettség miatt nem szabad családjától elválasztani."  A gyámhatóságnak a határozat meghozatala előtt vizsgálnia kellett volna, hogy a szülőknek valóban csak anyagi természetű gondjai vannak. Ebben az esetben segíteniük kellett volna őket abban, hogy az újszülött ellátására képesek legyen. Amennyiben pedig a szülők életvezetésük miatt nem voltak alkalmasak a gyermek(ek) nevelésére, akkor a családban nevelkedő idősebb gyermekeket sem lehetett volna gondozásukban hagyni. A gyermekek érdekében mindenképpen kezdeményezni kellett volna a gyermekvédelmi alapellátásban a család gondozását, ha pedig ez nem vezetett volna eredményre a kiskorúak védelembe vételét, súlyos szülői elhanyagoló magatartás esetén pedig a gyermekek családból való kiemelését.
	A jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő alkotmányos jog sérelmét okozta, hogy a balassagyarmati gyámhivatal az anya 1998 áprilisi gyermeke ideiglenes hatályú beutalásának megszüntetésére irányuló kérelmét, majd a gyermeket gondozó intézmény igazgatójának szeptemberi jelzését figyelmen kívül hagyta. Az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartásáról, vagy megszüntetéséről a gyámhivatalnak 30 napon belül kell döntenie. Az illetékes gyámhivatal ez ügyben eljárási cselekményeit ( a háziorvos, a gyámhatóság, a csecsemőotthon igazgatójának véleményének kérése ) csak egy évvel az anya kérelmének benyújtása után kezdte meg.  A megkeresettek nem tartották alkalmasnak a családot gyermeknevelésre. Ennek ellenére a gyámhivatal még mindig nem jelezte a pataki gyermekjóléti szolgálatnak a család működési zavarait. H.T.-t 1999. augusztus 26-án átmeneti nevelésbe vette. Ezzel szinte egy időben a  család legkisebb augusztus 10-én született gyermekét a szülők gondozásában hagyták. H.T. gyámjának fellebbezésére a megyei gyámhivatal megállapította az első fokon eljáró gyámhivatal mulasztásait.
	Azzal, hogy a gyámhivatal H.T. átmeneti nevelésbe vételét követően kérte a pataki jegyzőt az otthon nevelkedő gyermekek védelembe vételére - ha késedelmesen is - megpróbálta a kiskorúak veszélyeztetettségére felhívni a figyelmet.  A kérelemre a jegyző nem reagált, ezzel sérült a gyermekek kiemelt védelemhez fűződő joga.
	A megyei gyámhivatal új eljárás lefolytatására utasította a balassagyarmati gyámhivatalt, ezért a család új, patvarci lakóhelyén dolgozó védőnőtől,  a családgondozótól és a gyermekotthon igazgatójától is véleményt kértek. A szülők 1999 nyarától rendszeresen látogatták gyermeküket. Patvarcon viszont csak két hónapja laktak, az ottani védőnőnek és családgondozónak jó véleménye alakult ki a családról, javasolták H.T. családba való visszahelyezését. E vélemények alapján szüntette meg a gyámhivatal H.T. ideiglenes hatályú elhelyezését. Álláspontom szerint döntése megalapozatlan, előkészítetlen volt. Nagyon rövid idő telt el a család új lakóhelyre költözése óta. A családgondozó még nem gondozta folyamatosan a családot, környezettanulmányában is leírta, hogy információi az " anya elmondására " épülnek. A védőnő csak kéthetente jelent meg a településen, tehát az ő meglátásai is csak kevés tapasztalaton alapultak. A gyámhivatal viszont már 1998 márciusától foglalkozott a családdal, a család előző lakóhelyének orvosa, gyámhatósága nem volt jó véleménnyel róluk, ezért mindenképpen hosszabb időnek kellett volna eltelnie addig, amíg H.T. családba való visszahelyezéséről döntenek. A döntés előtt mindenképpen szükség lett volna a család intenzív gondozására. A családgondozónak, a védőnőnek, a gyámhatóságnak együttesen kellett volna segítséget nyújtani a szülőknek ahhoz, hogy gyermekeik gondozására, nevelésére alkalmassá váljanak.
	H.T. ideiglenes hatályú beutalását megszüntető határozatban a gyámhivatal felkérte Balassagyarmat-Patvarc Körjegyzőjét arra, hogy a családban nevelkedő valamennyi gyermeket vegye védelembe. Ennek ellentmond, hogy a szülőket a gyermekjóléti szolgálat alapellátásának igénybevételére hívja fel. Az előzmények ismeretében az önkéntes igénybe vételt a szülőktől nem lehetett elvárni. Ugyanakkor a védelembe vétel  a gyermekvédelmi gondoskodás része, hatósági intézkedés, amellyel határozatban kötelezik a szülőket bizonyos magatartási szabályok betartására, ezért értelmetlen volt a szülőket az alapellátás önkéntes igénybe vételre felszólítani.
	A családgondozó az alapellátás keretében továbbra is gondozta a családot, de a rendelkezésemre álló iratok tanúsága szerint ez a gondozás a szomszédok a gyermek bántalmazására utaló jelzése után sem lett intenzívebb. A gyermek védelembe vételére sem tett javaslatot. Feljegyzései szerint külsérelmi nyomokat soha nem látott a gyermeken. A gyermekkórház osztályvezető főorvosának feljelentésében viszont az szerepelt, hogy a kisgyermek alultáplált, kiszáradt, testén friss és gyógyulófélben lévő sebek voltak. Heti gyakoriságú családlátogatás során ezeket észlelnie kellett volna a családgondozónak, a védőnőnek, orvosi vizsgálatkor a gyermekorvosnak. 
	Azzal, hogy a gyámhivatal kellő megalapozottság nélkül szüntette meg H.T. ideiglenes hatályú beutalását, a körjegyző pedig nem vette védelembe a kiskorúakat ismét sérültek a gyermekek jogai. Különösen sérült a bántalmazott gyermek szellemi és testi fejlődéshez joga. Valószínű, hogy kellő odafigyeléssel, a megfelelő időben hozott, a gyermekek érdekeit szem előtt tartó intézkedésekkel elkerülhető lett volna, hogy H.T.-t szülei olyan súlyosan bántalmazzák, amelyek miatt a kisgyermek maradandó agykárosodást szenvedett.
	Miután a gyermeküket bántalmazó szülőket őrizetbe vették a felügyelet nélkül maradt gyerekeket anélkül helyezte el a gyámhatóság a nagyszülőnél, hogy meggyőződött volna arról, hogy a nagyszülő személye és körülményei alkalmasak-e a gyermekek gondozására, nevelésére. A megyei gyámhivatal vezetőjének és munkatársának ellenőrző látogatása bebizonyította, hogy a gyámhatóságnak ez az intézkedése sem szolgálta a kiskorúak érdekét.
	A Gyvt. hatálybalépése óta már több vizsgálatomban foglalkoztam azzal, hogy a törvény által előírt gyermekvédelmi észlelő-és jelzőrendszer hogy működik, annak milyen a hatékonysága. Megállapítottam, hogy a vizsgált ügyben a szomszédok a gyermekek veszélyeztetettségét  jelezték a gyermekvédelemmel foglalkozó hatóságoknak és szerveknek. Az ügyben illetékes gyermekjóléti szolgálatok, védőnők, gyámhatóságok, az első fokon eljáró gyámhivatal is tudott a gyermekek veszélyeztetettségéről, ennek ellenére nem hangolták össze a család segítésére irányuló tevékenységüket, illetve többször elmulasztották azt. Megtett intézkedéseik is átgondolatlanok voltak, inkább csak az események után mentek.
	Vizsgálatom során megállapítottam azzal, hogy Balassagyarmat-Patvarc Körjegyzősége a Gyvt. hatálybalépése után közel két év múlva gondoskodott a gyermekjóléti szolgálat létrehozásáról egyrészt mulasztásos törvénysértést követett el, másrészt megsértette a településen élő gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogát.  Mivel 1999 októbere óta a településen működik gyermekjóléti szolgálat ezért ezzel kapcsolatban ajánlást nem teszek, de a gyermeki jogok érvényesítése érdekében kezdeményezem:

•	Nógrád Megye Közigazgatási Hivatalának vezetőjénél, ellenőrizze, hogy a megye minden településen működik-e gyermekjóléti szolgálat. Amennyiben arról szerez tudomást, hogy van a megyében olyan település, ahol a Gyvt. 40. § (1) bekezdésében meghatározott gyermekjóléti szolgálatot eddig nem hozták létre határidő kikötése mellett hívja fel a mulasztásban megnyilvánuló törvénysértés megszüntetésére az érintett települési  önkormányzatok képviselőtestületét.

•	Nógrád Megye Közigazgatási Hivatal Területi Gyámhivatalának vezetőjénél, hogy az ügyben gyámhatósági feladatokat ellátó pataki és patvarci jegyző és a balassagyarmati gyámhivatal szakmai munkáját fokozottan ellenőrizze. Segítse elő, hogy a kistelepüléseken dolgozó családgondozók a szakmai továbbképzéseken, konzultációkon részt vehessenek, szakmai munkájukhoz módszertani segítséget kapjanak.

•	Balassagyarmat jegyzőjénél, hogy a megyei gyámhivatal szakmai véleményének kikérése után mérlegelje az ügyben eljáró gyámhivatali ügyintéző fegyelmi felelősségre vonásának szükségességét.

•	Patak és Patvarc községek polgármesterénél, hogy a megyei gyámhivatal szakmai véleményének kikérése után mérlegeljék a gyámhatósági jogkört gyakorló jegyzők fegyelmi felelősségre vonásának szükségességét.

•	Patvarc község polgármesterénél, hogy a település sajátosságait, és a lakosság összetételét figyelembe véve mérlegelje annak lehetőségét, hogy a gyermekjóléti szolgáltatás ellátására teljes munkaidőben foglalkoztatott családgondozót bízzon meg.   

Budapest, 2001. március 12.

Gönczöl Katalin