OBH 3035/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László
dr. Romasz Anikó

Az eljárás megindítása:
	V.A. elítélt sérelmesnek tartotta, hogy a Balassagyarmati Fegyház és Börtönben megszüntették börtön-könyvtári munkabeosztását és közölték vele, hogy más büntetés-végrehajtási intézetbe fogják szállítani. Panaszában azt állította, hogy tömegiszonya van, ezért kérte az országgyűlési biztos közbenjárását, hogy az új helyen is - jelenlegi elhelyezéséhez hasonlóan - kiszárkába kerüljön. A panaszos nem jelezte, hogy az átszállítás miatt, vagy esetleges egészségügyi problémái miatt kérelemmel, vagy panasszal élt volna. A beadvány nem tartalmazott alkotmányos jogokkal összefüggő sérelemre, hatósági határozatra vagy mulasztás gyanújára vonatkozó adatot. Mindezek alapján a beadványozót panasza elutasításáról értesítettem. 
	A fenti beadványon kívül ebben az évben két panasz, 1999-ben tizenegy panasz érkezett a Balassagyarmati Fegyház és Börtönben büntetésüket töltő elítéltektől. A panaszosok büntetés-félbeszakítás iránti kérelmük elutasítása, eltávozás megvonása, vagy általában a bánásmód miatt fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Három panaszos - köztük V.A. - időközben más intézetbe került (OBH 671/1999, OBH 1478/1999, OBH 3035/2000), a többiek letöltötték a büntetésüket és kiszabadultak (OBH 1561/1999, OBH 2023/1999, OBH 2208/1999, OBH 2909/1999, OBH 3328). Az egyik panaszos személyes meghallgatást kért az állampolgári jogok országgyűlési biztosától (OBH 3809/1999), de nem jelölte meg, hogy milyen sérelem érte és a pontosítást kérő levélre nem válaszolt. Több olyan beadvány érkezett, amelyben a panaszosok a büntetés-végrehajtás területén kívüli problémáikhoz - büntetőügy, lakásügy, családi pótlék - kértek segítséget. 
	A gyakoribbá vált panaszok miatt, az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel szükségesnek tartottam az intézetben fogvatartottak helyzetének átfogó vizsgálatát, függetlenül attól, hogy a panaszok korábbi elbírálása milyen eredménnyel járt. Eddigi gyakorlatunknak megfelelően  vizsgálatom kiterjedt a büntetés-végrehajtás hivatásos állományának alkotmányos és emberi jogaira is.
 
Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )
Emberi méltósághoz való jog (Alk. 54. § (1) bek.)
Védelemhez való jog (Alk. 57. § (3) bek.)
Munkához való jog (Alk. 70/B. § (1) bek.)
A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. § (1) bek.) 

Alkalmazott jogszabályok:
1979. évi 11. törvényerejű rendelet a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról
25. § (1) A szabadságvesztés végrehajtása során biztosítani kell az elítélt
a) őrzését, felügyeletét és ellenőrzését,
b) elhelyezését, élelmezését, ruházatát és egészségügyi ellátását,
c) neveléséhez és oktatásához szükséges feltételeket,
d) munkáltatását,
e) a büntetés céljával nem ellentétes jogainak gyakorlását.
(2) A szabadságvesztés végrehajtásának egyes fokozataiban eltérő az elítélt
a) elkülönítése a külvilágtól,
b) őrzése, felügyelete és ellenőrzése,
c) büntetésvégrehajtási intézeten belüli mozgása,
d) életrendje,
e) személyes szükségleteire fordítható összeg,
f) jutalmazása és fenyítése,
g) részvétele az elítéltek öntevékeny szervezeteiben.
32. § A szabadságvesztés végrehajtása alatt az elítélt elveszti a személyi szabadságát; az állampolgári kötelességei és jogai annyiban szünetelnek, illetve korlátozottak, amennyiben erről az ítélet vagy törvény rendelkezik.
33. § (1) Az elítélt köteles - különösen -
a) a szabadságvesztést a büntetés-végrehajtási szervek által meghatározott helyen tölteni;
b) eltűrni a más nemű és más fokozatú elítéltektől való elkülönítést, az életkori, kriminológiai, biztonsági, nevelési és egészségügyi szempontok szerinti csoportba sorolását;
c) a büntetés-végrehajtás rendjét, biztonsági és higiéniai követelményeit megtartani, a kapott utasításokat teljesíteni;
d) a kijelölt munkát szakismereteinek és a képességeinek megfelelően, fegyelmezetten elvégezni, a munkavédelemmel és a környezetvédelemmel kapcsolatos előírásokat megtartani;
e) a büntetés-végrehajtási intézet tisztántartását és ellátását szolgáló munkában díjazás nélkül, alkalomszerűen - a külön jogszabályban meghatározott mértékben - részt venni;
f) alávetni magát a szükséges orvosi vizsgálatnak és gyógykezelésnek, a műtétre az egészségügyi jogszabályok az irányadók;
g) a tartására fordított költséghez hozzájárulni, kivéve, ha önhibáján kívüli okból nem dolgozik, és nem részesül nyugellátásban vagy baleseti nyugellátásában.
36. § (1) Az elítélt jogosult
a) a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra;
b) a hozzátartozóival, valamint az általa megjelölt és a büntetés-végrehajtási intézet által engedélyezett személyekkel való levelezésre, a levelek gyakorisága és terjedelme nem korlátozott;
c) legalább havonként látogató fogadására; ha a büntetés-végrehajtási intézet biztonsága indokolja, az elítélt rácson keresztül beszélhet a látogatóval;
d) társadalmilag hasznos munka végzésére, a munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemre, munkavédelemre;
e) a nők és a fiatalkorúak a rájuk vonatkozó sajátos védelemre;
f) a már megállapított nyugellátások és baleseti nyugellátásának a meghatalmazott személy kezéhez vagy a büntetés-végrehajtási intézethez folyósítására, üzemi baleset esetén baleseti ellátásra és baleseti egészségügyi szolgáltatásra;
g) a büntetés-végrehajtási intézetben és a büntetés-végrehajtástól független szervhez közérdekű bejelentés, panasz, kérelem és jognyilatkozat előterjesztésére;
h) vallási vagy lelkiismereti meggyőződésének szabad megválasztására, annak kinyilvánítására és gyakorlására;
i) a személyi tulajdonához fűződő jogainak védelmére;
j) a szabadulása utáni munkába állása és letelepedése érdekében a munkáltató, valamint karitatív szervezetek megbízottjával és pártfogóval való érintkezésre;
k) naponként legalább egy órai szabad levegőn tartózkodásra;
l) pihenésre, szabadidőre, a rendszeresen végzett munka után fizetett szabadságra;
m) önképzésre, sajtótermékek megrendelésére, a büntetés-végrehajtási intézet művelődési és sportolási lehetőségeinek igénybevételére;
n) általános iskolai, indokolt esetben középfokú, valamint felsőfokú tanulmányok folytatására, a vizsgákra való felkészüléshez a jogszabályban meghatározott tanulmányi és vizsgaszabadságra;
o) ha külföldi állampolgár, államának diplomáciai, illetve konzuli képviseletéhez fordulni, annak képviselőjével érintkezni.
(2) Az elítélt jogképessége nem korlátozott. A bírósági tárgyaláson való megjelenését lehetővé kell tenni, a költségek viselése szempontjából a helyzete azonos a többi állampolgáréval.
(3) Az elítélt legalább havonként kaphat és küldhet csomagot.
(5) Az elítélt állampolgári jogai a következőképpen módosulnak:
a) a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való joga nem veszélyeztetheti a büntetés-végrehajtási intézet rendjét és biztonságát;
b) a munkához való joga átmenetileg, a munkába állítását akadályozó ok fennállásáig szünetel;
c) a véleményét olyan formában nyilváníthatja, amely nem zavarja a büntetés-végrehajtási intézet rendjét és biztonságát; ha a közzétételre szánt vélemény sérti a büntetés-végrehajtás rendjét és biztonságát, az ezt tartalmazó iratot le kell foglalni;
d) a levelezése - a hatóságokhoz és a nemzetközi szervezetekhez küldött levelek kivételével - a büntetés-végrehajtási intézet biztonsága szempontjából ellenőrizhető, az ellenőrzés lehetőségéről az elítéltet tájékoztatni kell;
e) távbeszélő használatára a büntetés-végrehajtási intézet lehetőségei szerint jogosult, ez ellenőrizhető, az ellenőrzés lehetőségéről az elítéltet tájékoztatni kell;
f) az egyesüléshez, a tanuláshoz való joga, valamint honvédelmi kötelezettségének teljesítése a szabadságvesztés végrehajtásának következtében korlátozott.
(6) A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetel az elítélt joga
a) a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely megválasztásához;

A vizsgálat megállapításai:
1. Elutasított panaszok utóellenőrzése.
	A helyszíni vizsgálat során ellenőriztük az intézetben lévő panaszosoknak a büntetés-végrehajtási anyagát. Megvizsgáltuk a kérelmek és panaszok elintézési gyakorlatát, a fegyelmi eljárások végrehajtása során a jogorvoslati lehetőség biztosítását, az eljárási szabályok betartását. A dokumentumok igazolták, hogy a panaszosok jogai nem sérültek azokban az esetekben sem, amelyek elutasítással, illetve elmarasztalással zárultak.

OBH 3035/2000.
	 V.A. panaszos a börtönkönyvtárban dolgozott segédmunkásként. A fogvatartottak részére különböző panaszbeadványokat fogalmazott. A házirend szerint más fogvatartottak részére írásbeli beadványok készítését csak a nevelők engedélyezhetik. Rosszhiszemű, rágalmazó, valótlan tényeket tartalmazó beadványok, panaszok esetén az érintetteket felelősségre vonják.
	A panaszossal szemben, összeférhetetlen magatartása és fegyelemsértései miatt több alkalommal kellett fegyelmi fenyítést alkalmazni. Előfordult, hogy a telefonálási engedélye alapján - visszaélve azzal, hogy közben a körletfelügyelőt egy másik zárkához áthívták és így nem láthatta a panaszost -, olyan személyt hívott fel, akire nem vonatkozott az engedélye.
	A fegyelemsértések miatt a börtönparancsnok kezdeményezte a befogadó bizottságnál, hogy váltsák le a panaszost addigi munkaköréből. Ezt a fogvatartott sérelmesnek ítélte. A fogvatartottak meghatározott munkakörben való foglalkoztatását jogszabály nem írja elő, így nincs lehetőség arra, hogy jogorvoslattal éljenek a munkabeosztás megszüntetése ellen.
	A panaszos több hatóságnál és felettes, illetve felügyeletet ellátó szervnél feljelentette a börtön vezetőségét. Feljelentése alapján a katonai ügyészség is vizsgálatot folytat a parancsnok ellen. A panaszost 2000.06.26-án átszállították Márianosztrára, a további feljelentések és megalapozatlan vádak elkerülése érdekében. A hatályos jogszabályok szerint az elitélt fogvatartási helyét a büntetés-végrehajtási szervezet jelöli ki. Az elitéltet megillető jogok nem terjednek ki a fogvatartási hely megválasztására.
	A panaszos munkabeosztásának megszüntetése és más intézetbe szállítása nem sértette a fogvatartottakra vonatkozó jogszabályokat és nem függött össze alkotmányos jogokkal, ezért a panaszt elutasítottam.

OBH 3738/1999.
	V. N. a Salgótarjáni Városi Bíróság végzése ellen fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Panaszát hatáskör hiányában 1999.09.03-án az Országgyűlési Biztosok Hivatala elutasította. A helyszíni vizsgálat során az intézetben keletkezett kérelmeit, panaszait és személyi anyagát átvizsgáltuk. A dokumentumok szerint 1999.05.25-én munkahelyi fegyelemsértés miatt 10 nap magánzárka fegyelmi büntetésben részesült. A fegyelmi határozatban foglaltak ellen a panaszos nem élt jogorvoslati lehetőségével.

OBH 3809/1999.
	V.Ö. a beadványában személyes meghallgatást kért, ennek indokát azonban nem jelölte meg. A Hivatal  pontosítást kérő levelére nem válaszolt, ezért a beadványa alapján indult eljárást megszüntettük.
	A helyszíni vizsgálat során megállapítottuk, hogy a panaszos 1999-ben kérte büntetése félbeszakítását. Kérelmét édesanyja újratemetésével indokolta. A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 22. § (3) bekezdése szerint az elítélt részt vehet a hozzátartozója temetésén, de ez az eltávozási lehetőség nem vonatkozik az újratemetésre és nem teszi lehetővé a büntetés félbeszakítását. A büntetés-végrehajtási intézet parancsnoka a kérelmet elutasította.
	A panaszos ellen két esetben folytattak fegyelmi eljárást, egyik esetben sem élt a határozat ellen jogorvoslattal. Személyi anyaga alapján több esetben részesült jutalomban is. A kérelmek és panaszok elbírálása megfelelt a büntetés-végrehajtásra vonatkozó jogszabályoknak, ezekkel kapcsolatban alkotmányos jog sérelme nem volt megállapítható. 
 	
2. A fogvatartottak helyzete, a fogvatartás körülményei:
	A Balassagyarmati Fegyház és Börtön 1842-45 között - eredetileg is börtönnek - épült. Jelenleg az intézmény központi gázfűtéssel és központi melegvíz hálózattal rendelkezik. Az intézetben működik az Ipoly Cipőgyár.
	Az ötemeletes börtönépületben négy emeleten helyezték el a fogvatartottakat; minden emelet külön körletet képez. A II. szinten találhatók az előzetes letartóztatásban lévők zárkái, és a betegszobák. A III. emeleten a börtön fokozatú, a IV-V. emeleten a fegyház fokozatú elítélteket tartják fogva. A zárkákat a kör alakú építmény középponti részében alakították ki, ablakaik világítóudvarra néznek, így természetes megvilágításuk csekély mértékű. A kör külső ívére építették a folyosókat, emiatt a teljes szint egyszerre nem áttekinthető. A zárkák 2, 4, 6 illetve 8 személyesek, egy körletben 84-94 fogvatartottat helyeznek el.
	A 286 férőhelyes intézetben jelenleg 445 fogvatartottat őriznek, ami 156 %-os telítettséget jelent. A fogvatartottak átlagéletkora 35 év. A látogatásunk idején 7 fiatalkorút (előzetes letartóztatásban lévők), 4 nőt (előzetes letartóztatásban lévők), illetve 10 külföldi állampolgárt őriztek. Az előzetes letartóztatásban lévő fiatalkorúak, illetőleg a nők elhelyezése a jogszabályi előírásoknak megfelelt. A látogatás során több előzetes letartóztatottat és elítéltet kikérdeztünk, de az elhelyezéssel kapcsolatban panaszuk nem volt.
	A jogerősen elítélt fogvatartottak letöltendő büntetési tételei - a büntetés-végrehajtási intézmények országos felosztása eredményeként - a börtön-fegyház végrehajtási szint szerinti büntetési tételek felső értékeihez közelítenek. Az egy főre számított átlagos szabadságvesztés meghaladja a 6 évet.
	Az intézet közelmúltbeli felújítása, technikai állapotának, felszereltségének fejlesztése eredményeként minden zárkába beépítették a belső jelző-gombot, amelynek eredményeként emeletenként a körletfelügyelők számára és egy központi kezelő helyiségben látható és regisztrálható, hogy melyik zárkából jeleznek az ott őrzött fogvatartottak. Ezzel a rendszerrel szüntették meg a kopogtatásos, kikiabálós jelzési rendszert. Egy körleten belül négy fürdőhelyiséget alakítottak ki, illetve ugyanígy negyed-körletenként egy-egy  - lelakatolt, a körletfelügyelőnél lévő kulccsal nyitható -  hűtőszekrény található.
	A börtönparancsnok - minden fogvatartott által elérhető helyen - rendszeresített egy külön, csak általa nyitható levelesládát. Ezzel a megoldással a fogvatartottak közvetlenül a parancsnokhoz fordulhatnak panaszaikkal, bejelentéseikkel. A parancsnok tájékoztatása szerint heti átlagban 4-5 levelet (kérelem, bejelentés) kap, ezek elbírálása az ő közvetlen felügyeletével történik. Minden kérelmet, bejelentést számítógépes nyilvántartásban is rögzítenek. A nyilvántartás alapján értékelhetők az ismétlődő panaszok, megállapítható, hogy milyen kérelemmel fordultak leggyakrabban az intézet vezetéséhez a fogvatartottak.
	Az őrökre, nevelőkre régóta nem volt panasz, a fogvatartottak döntő többsége együttműködik velük. Az intézet állományában főállású lelkész - diakónus - foglalkozik a fogvatartottakkal. Amennyiben olyan vallású fogvatartott érkezik az intézménybe, amelyik egyháznak van gyülekezete Balassagyarmaton, akkor - a fogvatartott kérésére - a börtön parancsnoksága értesíti egyházat.
	A fogvatartottak orvosi ellátása magas színvonalú. Az intézetben jól felszerelt orvosi rendelő, fogorvosi szoba illetve - az országban egyedüliként - fizikoterápiás kezelőszoba biztosítja az egészségügyi ellátás feltételeit. Egy általános orvos jár be az intézménybe és ott meghatározott időben rendel. Heti rendszerességgel tart rendelést még bőrgyógyász, fogorvos, pszichológus. Rendelési időn kívül, illetve hét végén a készenléti orvosi ügyeletet is megoldották. Az egészségügyi problémával jelentkező fogvatartottat még a bejelentés napján az orvos  megvizsgálja. A polgári egészségügyi intézményekhez hasonlóan itt is nehézségeket okoz a gyógyszerek árának növekedése, de magisztrális gyógyszerek készítésével biztosítani tudják az ellátást.
	A bőrgyógyász szakorvos tájékoztatása szerint az egészségügyi-higiénés ellátás hiányos voltára visszavezethető bőrelváltozást, megbetegedést az elmúlt pár évben nem tapasztalt. Megítélése szerint a fogvatartottak tisztálkodási lehetőségei megfelelőek. A dolgozó elítéltek minden munkában töltött napon, a műszakváltásuk végén lehetőséget kapnak melegvizes zuhanyozásra. A mindennapos fürdési lehetőséget a női fogvatartottaknak és a betegeknek is biztosítják. A nem dolgozó fogvatartottak heti két alkalommal fürödhetnek.
	Teljes körű általános orvosi vizsgálat (fogorvosi is) a befogadáskor illetve évente egy alkalommal kötelező.
	A fogvatartottak élelmezését az intézmény általános orvosa is ellenőrzi. A hivatásos személyi állomány is ugyanazt a menüt kapja, mint az elítéltek. A különböző igények kielégítésére minden nap nyolcféle menüsort főznek  (cukros, diétás, mohamedán stb.). Az önkiszolgáló rendszerű étkezde és a konyha higiénés állapota megfelelő, az étkeztetés kultúrált körülmények között történik. A kikérdezett fogvatartottak többsége elégedett volt az élelmezéssel, de egyesek kifogásolták, hogy húsételek helyett gyakran kapnak szójakészítményeket.
	A szabadlevegőn tartózkodás megfelelő időjárás esetén az intézet tágas, belső udvarán biztosítható. A napi egy órás szabadlevegőn tartózkodást több váltásban oldották meg. Egy időpontban így is közel 80-100 fogvatartott tartózkodik egyszerre a sétaudvaron. Az őrzési besorolástól függően igénybe vehető az edzőterem, ahol erősítőgépek használatára, asztaliteniszezésre is lehetőség van. Ezzel összefüggésben a parancsnok tájékoztatott arról, hogy kizárólag a hivatalos kereskedelmi forgalomban - a börtön saját üzletében is - kapható vitamin-pezsgőtabletták fogyasztását engedélyezte. Tilos a fizikai teljesítményt fokozó ún. roboráló szerek fogyasztása.
	A fogvatartottak fegyelmi helyzete nem tér el az ország más büntetés-végrehajtási intézményeiben tapasztaltaktól. 2000-ben a helyszíni ellenőrzés időpontjáig 240 fegyelmi ügyben folytattak le eljárást. Ezek döntő többsége enyhébb jellegű fegyelemsértés volt. Tipikus a zárkarend megsértése, az ágyban dohányzás, a nem megfelelő szekrényrend. Súlyosabb jellegű fegyelmi vétség ritkán fordul elő. A helyszíni ellenőrzés idején egy fogvatartott töltötte fegyelmi büntetését - 30 nap fogda -, mert megütötte a biztonsági osztály vezetőjét.
	Fegyelmi ügyekben a börtönparancsnok minden esetben szigorúan betartatja munkatársaival a jogszabályban meghatározott eljárási rendet. A fegyelmi lapon minden fogvatartottnak saját kézírással meg kell jelölnie, hogy élni kíván-e a jogorvoslat lehetőségével. Az eljárási renddel és a jogorvoslati lehetőséggel minden fogvatartott megismerkedhet, mert az új - 2000-től életbe lépett - házirend azt részletesen tartalmazza. A fogvatartottak a fegyelmi ügyek 80 %-ában élnek a  jogorvoslati lehetőségekkel.
	Az intézetben a helyszíni ellenőrzés idején tíz külföldi állampolgárt - oroszt, szlovákot, bangladesit, egyiptomit, makedónt, horvátot - tartottak fogva. Külföldiek befogadásakor mindig jelen van egy tolmács, aki a hivatalos iratok, határozatok lefordításában, megmagyarázásában segédkezik. A parancsnok tájékoztatása szerint három állandó tolmáccsal dolgoznak. A személyzet tagjai között is van olyan nevelő, aki a szláv nyelveket és az angolt beszéli, a mindennapi kommunikáció az ő segítségével történik. A külföldi fogvatartott az intézménybe érkezésekor kézhez kap egy részletes - tíz nyelvre lefordított - tájékoztatót, amelyből az alapvető jogait és kötelességeit, a börtönélet alapszabályait megismerheti.
	A vizsgálat során kikérdezett külföldi fogvatartottak panaszolták, hogy nem tudnak hozzátartozóiknak külföldre telefonálni, mert a Balassagyarmati Fegyház és Börtönben nincsen külföldi hívás kezdeményezésére alkalmas vonal.
	A fogvatartottak az élelmiszert, élvezeti és szükségleti cikkeket belső árusítású üzletben vásárolhatják meg. Minden fogvatartott az intézményben való elhelyezésekor egy személyre szóló mágneskártyát kap, ennek segítségével -  tényleges készpénz forgalom nélkül - vásárolhat az üzletben. A kártyát havonta "töltik fel" pénzzel, s csak akkora összeg szerepel rajta, amennyit egy hónapban a fogvatartott személyes szükségleteire fordíthat. Ez az összeg fegyház fokozatnál a havi keresmény 60 %-a, börtön fokozatnál a 70 %-a és fogház fokozatnál 80 %-a. A nem dolgozóknál a foglalkoztatottak havi átlagkeresete a számítási alap. Abban az esetben, ha a fogvatartott nem kap csomagot - havi kétszeri csomag engedélyezett - , lehetősége van ún. csomagkiváltásra, melynek összege 3000,- forint. Így ezzel a plusz összeggel felöltetheti a kártyáját, és elvásárolhatja a "börtönközért"-ben.
	Ebben az évben készült el az új - a módosult jogszabályoknak megfelelő -, részletes Házirend. Az általános ismereteken (élelmezés, egészségügyi ellátás, pénzküldemények, fegyelmi felelősségrevonás, jutalmazás stb.) túl részletes tájékoztatást kap a fogvatartott:
- a kérelme, panasza, bejelentése, egyéb jogorvoslata előterjesztéséről,
- a viselkedési szabályokról,
- a látogatók fogadásának rendjéről,
- a szükségleti cikkek vásárlásáról,
- a fogvatartottak által küldött vagy részére érkezett levelek, csomagok kezelésének rendjéről,
- a távbeszélő készülék használatának rendjéről, 
- az egyházi szertartásokról, a karitatív és missziós tevékenységről (intézményen belüli házasságkötés módjáról),
- az enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazásáról,
- az előzetesen letartóztatottakra vonatkozó külön szabályokról,
- az elzárást töltő elkövetőkre vonatkozó rendelkezésekről,
- nem magyar állampolgárságú fogvatartottakra vonatkozó rendelkezésekről,
- fiatalkorúakra vonatkozó rendelkezésekről.
A Házirend egy-egy példányát minden zárkában kifüggesztették, így a fogvatartottak számára hozzáférhető és áttanulmányozható.

3. A személyi állomány helyzete:
	A jelenlegi parancsnok 1999. decemberében vette át az intézmény vezetését. A személyzeti létszám jelenleg 151, melyből 26 tiszti állományú, 106 tiszthelyettes és 19 közalkalmazotti státusú személy. Minden újonnan felvett munkatárs rendelkezik érettségivel. A szakmai végzettséggel nem rendelkezőket azonnal beiskolázzák. A helyszíni látogatás idején a személyi állomány 13 tagja volt távol oktatás miatt. A személyi állomány átlagéletkora 31,2 év. Sok a fiatal, büntetés-végrehajtási területen pályakezdő. 
	A körletfelügyelő illetve a biztonsági felügyelők 12-24, 12-48 órás szolgálatot látnak el. Körletenként egy körletfelügyelő teljesít szolgálatot. Amennyiben bármilyen ok miatt el kell hagynia az őrhelyét, az átmeneti helyettesítést megoldották. Két felügyelő látja el egy-egy szolgálati időszak alatt a helyettesítési feladatokat, továbbá ők teljesítik a fogvatartottak börtönépületen belüli kísérését.
	A személyi állomány fegyelmi helyzete - a börtönparancsnoktól kapott tájékoztatás szerint - hasonló a többi büntetés-végrehajtási intézményhez. A vizsgálat idején egy személy ellen folyt eljárás a katonai ügyészségen, tiltott eszköz bevitele miatt. A felügyelőt szolgálati beosztásából a vizsgálat időtartamára felfüggesztették. A személyi állomány fegyelmi felelősségre vonására többnyire kisebb jelentőségű szakmai vétségek miatt kerül sor. A fegyveres szolgálatot ellátókat, illetőleg azokat, akik közvetlenül érintkeznek a fogvatartottakkal, naponta alkoholszint ellenőrzésnek vetik alá. A börtön parancsnoksága a hétvégi szolgálatok ideje alatt is gyakran tart véletlenszerű ellenőrzéséket.
	A felügyelők a vizsgálat során nem vetettek fel szolgálati vagy munkakörülményeikkel kapcsolatos sérelmet.

	A Balassagyarmati Fegyház és Börtönben végzett helyszíni vizsgálat nem tárt fel alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot vagy sérelmet. Az intézetben a fogvatartottak - a zsúfolt elhelyezéstől eltekintve - a jogszabályoknak megfelelő bánásmódban és ellátásban részesülnek. A tapasztalatok alapján megállapítottam, hogy az intézet vezetése folyamatosan biztosítja a fogvatartottakat megillető alkotmányos és emberi jogokat.
	A büntetés-végrehajtási személyzet az intézet adottságainál fogva nehéz körülmények között dolgozik, ennek ellenére az erkölcsi-fegyelmi helyzet kielégítő. Az állományt érintő munkahelyi, szolgálati jogsérelem a vizsgálat során nem jutott a tudomásunkra.
	A vizsgálatot a fentiek alapján lezárom.
 
Budapest, 2000. október 11.

Gönczöl Katalin