OBH 3009/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása
	A panaszosok Hivatalomhoz intézett beadványukban a Kiskunfélegyházi Személyes Gondoskodást Nyújtó Idősek Otthonát fenntartó Önkormányzatnak az otthon megszüntetésével kapcsolatos eljárását sérelmezték. Kifogásolták, hogy a megszüntetésre kerülő intézetből a város központjától távol kerülnének elhelyezésre az otthon lakói, hogy a kijelölt intézményekben az elhelyezésért lényegesen többet kell fizetniük, továbbá, hogy a megszüntetéssel összefüggő új elhelyezésről az önkormányzat nem hozott alakszerű határozatot.
Az ügyben a vizsgálatot 2000. július 21-én megindítottam.
	A vizsgálat megindításával egyidejűleg, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2)-(4) bekezdésére hivatkozva megkerestem Kiskunfélegyháza Város polgármesterét és felkértem, hogy az üggyel kapcsolatos álláspontjáról, valamint az által tett intézkedésekről adjon tájékoztatást.
 
Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam,
•	Az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

A vizsgálat megállapításai:
	Előre kívánom bocsátani, hogy a helyi önkormányzatokról szóló, 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) szerint a helyi önkormányzatiság "lelke" az önkormányzati önállóság. Az önkormányzati önállóság egyik legfontosabb alkotmányos és törvényi garanciája, hogy a képviselő-testület önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz, igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül.
	Az Ötv. 9. § (4) bekezdése szerint a képviselő-testület a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások céljából önkormányzati intézményt, vállalatot, más szervezetet (a továbbiakban együtt: intézmény) alapíthat, kinevezi a vezetőiket. Az Ötv.103. § (1) bekezdésének c.) pontja szerint e törvény alkalmazásában az intézmény alapításának joga magában foglalja az intézmény megszüntetésének, átszervezésének jogát is.
	A polgármestertől kapott tájékoztatás alapján megállapítható, hogy a Képviselő-testület az intézmény megszüntetéssel kapcsolatos elvi döntését, 2000. április 20-i ülésén hozta meg. Az elvi döntés után - az egyeztetések lefolytatását követően - 2000. május 18-án született végső döntés. A Képviselő-testület döntésének megfelelően a Kiskunfélegyháza, Jókai u. 30. szám alatti idősek otthonát 2000. június 30-áig kellett megszüntetni, és az ott elhelyezett 27 fő időskorú ellátottat a Nádasdy utcai, szintén időskorúakat ellátó osztályra, valamint a Csanyi úti, idősek emeltszintű osztályára kellett elhelyezni.
	A Képviselő-testület elvi döntését követően, április 27-én az intézetvezető lakógyűlést hívott össze, amelyen valamennyi érintett (ellátottak, hozzátartozók, polgármesteri hivatal) képviseltette magát. 2000. május 17-én ismét összehívták az otthon lakógyűlését, amelyen a korábban is megjelenteken túl részt vett az önkormányzat Egészségügyi, Szociális és Családvédelmi Bizottságának alelnöke, valamint a város alpolgármestere is. A megjelentek ismételten tájékoztatást adtak az elhelyezés lehetőségeiről, és az ellátás térítésének feltételeiről.
	A kapott tájékoztatás szerint - ellentmondva a panaszosok állításának -  az új elhelyezés kapcsán az ellátottaknak többletfizetési kötelezettsége nem keletkezik, az emeltszintű ellátást nyújtó intézménybe átkerülők is kizárólag csak az időskorú ellátásért fizetendő térítési díjat kötelesek a továbbiakban is megfizetni, sem az emeltszintű ellátásért fizetendő egyszeri hozzájárulási összeget, sem az emeltszintű ellátásért fizetendő térítési díjat nem kötelesek téríteni.
	Az egy gondozottra jutó lakóterület nagyságát kifogásoló felvetéssel kapcsolatban megjegyezni kívánom, hogy a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet 41. § (4) bekezdésének a.) pontjában foglalt azon rendelkezésnek, amely szerint a bentlakásos intézmény akkor alkalmas gondozási feladatok ellátására, ha a lakószobában egy ellátottra legalább hat négyzetméternyi lakóterület jut, az intézménynek a Rendelet 112. § (4) bekezdése szerint 2002. december 31-ig kell megfelelnie.
	A polgármestertől kapott tájékoztatás kitért arra is, hogy változatlanul törekednek arra, hogy a Volán Vállalat  menetrendszerű buszok beállításával - próbajáratok indításával -  oldják meg az időskorúak városközpontba való bejutását.
	A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítottam, hogy az ügyben nem sérült az otthon lakóinak szociális biztonságához fűződő alkotmányos emberi joga. Elmaradt intézkedést azonban észleltem az ügyben.
	A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 92/B. § (1) bekezdésének h.) pontja értelmében a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény állami fenntartója kikéri az ellátottak országos érdek-képviseleti szervezete területileg illetékes szervének véleményét az intézmény működését érintő lényeges döntés meghozatala előtt. Lényeges döntéshozatalnak minősül különösen az intézmény megszüntetése, az intézményi típus, forma megváltoztatása.
	Figyelemmel arra, hogy a törvény által előírt kötelező egyeztetés megtörténtéről a polgármester nem számolt be, az vélhetően elmaradt. Tekintve, hogy a megszüntetésről hozott döntés időmúlás következtében jogerőre emelkedett, orvosolhatatlanság miatt ajánlást nem teszek, de felhívom a figyelmet arra, hogy nem csupán az ellátottak szempontjából sért garanciális szabályt a fenntartó amikor figyelmen kívül hagyja intézményei működésével kapcsolatos kötelezettségeinek törvényi szintű meghatározását, hanem a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is veszélyezteti.
	Ugyanez vonatkozik az Szt. 122. §-ában foglalt azon rendelkezésre is, amely szerint a helyi önkormányzat képviselő-testülete az ellátási szerződés megkötését, a szerződés módosítását, illetve megszüntetését nem - saját bizottságára sem! - ruházhatja át.

Budapest, 2000. augusztus 14.

Gönczöl Katalin