OBH 2968/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:
	A Budaörsi Rendőrkapitányság fogdájában előzetes letartóztatásban levő panaszos beadványában sérelmezte, hogy letartóztatása óta nem biztosították számára a lehetőséget, hogy felvegye a kapcsolatot az általa megnevezett ügyvédekkel, kirendelt védőjével ugyanis egyáltalán nem találkozott. Állítása szerint elfogásakor bántalmazták, valamint eltűnt a készpénze és egyéb értéktárgyai. Kifogásolta továbbá, hogy nem tájékoztatták a fogvatartotti jogairól és az országgyűlési biztos címéről, nem biztosították számára az alapvető tisztálkodási lehetőséget (csak 2 hét eltettével kapott fogkefét, szappant és sampont; papucsot és váltóruhát viszont továbbra sem adtak neki), ill. nemdohányzó létére dohányzó zárkába tették.
Az ügyben alkotmányos állampolgári jogokat érintő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a Pest megyei rendőrfőkapitánytól, ill. a Pest Megyei Ügyvédi Kamara elnökétől a panaszban foglaltak kivizsgálását és a vonatkozó iratok megküldését kértem.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Védelemhez való jog (Alkotmány 57. § /3/ bek.);
•	Kérelemhez, panaszhoz való jog (Alkotmány 64. §)
•	Lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alkotmány 70/D. /1/ bek.);

Alkalmazott jogszabályok:
•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról (Be.):
47. § Védő részvétele a büntetőeljárásban kötelező, ha
a) a bűncselekményre a törvény öt évi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetést rendel;
 b) a terheltet fogva tartják, az őrizetbevételt kivéve;
49. § (1) A hatóság védőt rendel ki, ha a terheltnek nincs meghatalmazott védője és a védelem kötelező.
(2) A hatóság a 48. § (1) bekezdésében felsoroltak kérelmére vagy hivatalból védőt rendel ki, ha ezt a terhelt érdekében szükségesnek tartja.
(3) Védőként ügyvédet vagy ügyvédi irodát lehet kirendelni. A kirendelés a hatályát veszti, ha a terhelt védelméről meghatalmazás útján gondoskodnak.
379/A. § (1) Az előzetes letartóztatás, illetőleg az ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelése iránt az ügyész tesz indítványt a gyanúsított fogvatartásának helye szerint illetékes helyi bíróságnak; a gyanúsítottat a nyomozó hatóság közreműködésével vagy egyéb módon a bíróság elé állítja, erről a védőt értesíti. A megyei bíróság elnöke ezekre az eljárásokra - a megyei főügyész javaslatára - más helyi bíróság illetékességét is megállapíthatja.
(2) A bíróság meghallgatást tart, amelyen az ügyész az indítványt megalapozó bizonyítékokat írásban előterjeszti vagy szóban előadja; a gyanúsított és a védő felszólalhat. Ha a védő a meghallgatáson az értesítés ellenére nem jelent meg, a meghallgatás a védő távollétében is megtartható. A védő értesítéséről feljegyzést kell készíteni.

•	19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről: 
2. § (1) A fogvatartott
a) büntetőeljárási jogait gyakorolhatja, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjével kapcsolatot tarthat, 
b) letéti pénzét indokolt személyes szükségleteinek kielégítésére fordíthatja,
c) előzetesen letartóztatott hozzátartozójával és - az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával - más személyekkel levelezhet, legalább havonta két alkalommal fogadhat látogatót, hetente két alkalommal kaphat csomagot,
f) anyagi és egészségügyi ellátásra, pihenésre jogosult, saját ruháját viselheti, gyógyszert térítés nélkül kap,
g) panasz, kérelem előterjesztésére jogosult, kártérítésre tarthat igényt.
(7) A fogvatartotti jogok gyakorlása nem lehet ellentétes a fogda rendjével, nem veszélyeztetheti a fogvatartottal szemben folyamatban lévő eljárást.
(8) A fogvatartott a fogdába történő befogadásakor jogosult anyanyelvén, vagy az általa ismert más nyelven írásban, ha indokolt, szóban megismerni
a) jogait és kötelességeit, azok gyakorlásának módját,
b) a fogda napirendjét,
c) a panasz és a kérelem előterjesztésének módját,
d) a fegyelmi vétségeket, a kiszabható fegyelmi fenyítéseket, azok időtartamát, a jogorvoslat lehetőségeit.
(9) A tájékoztatás megtörténtéről és megértéséről a fogvatartottat a (8) bekezdés első mondatának figyelembevételével írásban nyilatkoztatni kell.
(10) E rendelet alkalmazásában a fogvatartásért felelős:
a) a rendőrkapitánysági fogdában a rendőrkapitány,
4. § Panaszt és kérelmet a fogvatartott naponta terjeszthet elő. A beadványok elkészítésének, illetőleg az elbírálásukra jogosult szervekhez való eljuttatásuk feltételeiről a fogvatartásért felelősnek kell gondoskodnia.
6. § (1) A fogvatartott levelezése a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselője által ellenőrizhető, ha az eljárás adatai az Rtv. 18. §-ának (3) bekezdésében meghatározott érdekek sérelmét valószínűsítik. Az ellenőrzés tényét a fogvatartottal közölni kell.
(2) A fogvatartottnak a védőjéhez, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjéhez, a hatóságokhoz és az emberi jogok védelmét ellátó szervezetekhez küldött levelei nem ellenőrizhetők.
(3) Amennyiben az ellenőrzött levél tartalma az (1) bekezdés első mondatában hivatkozott valamely érdeket sért, a levél nem továbbítható.
8. § (1) A fogvatartott részére - amennyiben saját ruházata egészségi vagy biztonsági okból nem megfelelő, továbbá a 15. § (3) bekezdésében foglalt tilalom maradéktalan érvényesítése érdekében - a fogvatartást foganatosító szerv a fogvatartás időtartamára az időjárásnak megfelelő ruházatot biztosít. 
16. § (2) Befogadáskor a fogvatartottnál lévő tárgyakról jegyzőkönyvet kell készíteni. A letétként kezelt pénzt egy összegben, a külföldi fizetőeszközöket címletenként és sorszám szerint, a többi - letétként kezelt - tárgyat megnevezésük, számuk és jellegzetességük feltüntetésével kell jegyzőkönyvbe foglalni. Külön kell felsorolni azokat a tárgyakat, melyeket a fogvatartott magánál kíván tartani. A jegyzőkönyvet a fogvatartottal is alá kell íratni, és egy példányát részére át kell adni.
(3) A letétként kezelt tárgyak letételkori, illetőleg megfelelő állapotban történő megőrzéséről a fogvatartásért felelős gondoskodik. A fogvatartott személyes tárgyait az erre kijelölt helyen tarthatja, tűrni köteles a tárgyak ellenőrzését.
(4) A fogvatartás megszüntetésekor a letéti tárgyakat a fogvatartott részére vissza kell adni, kivéve az igazoltan felhasznált pénzösszeget, valamint azokat a tárgyakat, melyeket higiéniai okból meg kellett semmisíteni.
17. § (1) Fogvatartottat zárkában elhelyezni csak előzetes orvosi vizsgálat után, az orvosi vélemény figyelembevétele mellett lehet.
(2) Az előzetes orvosi vizsgálat során az orvosnak írásban kell állást foglalnia abban, hogy a fogvatartott egészségi állapotára figyelemmel elhelyezhető-e a fogdában, illetőleg elkülönítése indokolt-e. Írásban kell rögzíteni a fogvatartotton lévő külsérelmi nyomokat és azok keletkezési körülményeire vonatozó orvosi nyilatkozatot. Idegenrendészeti őrizetes orvosi vizsgálatánál - fogvatarthatóságot kizáró okként - figyelembe kell venni a Vhr. 32. §-ának (1) bekezdésében foglaltakat is.
26. § (1) A fogvatartásért felelős a rendőri szerv költségére a fogvatartott részére személyi felszerelésként műanyag étkészletet, ivópoharat, paplanhuzatot, lepedőt, takarót és laticel derékaljat biztosít.
(2) Amennyiben a fogvatartott azzal nem rendelkezik, számára két törülközőt, hálóinget, 1 pár papucsot, pótruházatot, mosdószappant, egészségügyi papírt, vattát vagy tampont, fogkefét, fogkrémet, félpengés borotvát, borotvahabot kell biztosítani.

A vizsgálat megállapításai:
	A Pest megyei rendőr-főkapitány tájékoztatása szerint a panaszost 2000. április 29-én vették őrizetbe a Budaörsi Rendőrkapitányság fogdáján. A panaszost a befogadásakor a 19/1995. BM rendelet 2. § (8) bekezdése értelmében tájékoztatták a jogairól és a kötelességeiről, amit április 30-án aláírt nyilatkozatával is megerősített. A befogadáskor - a rendelet 17. §-a alapján - az orvos megvizsgálta a fogvatartottat, külsérelmi nyomot nem észlelt rajta, és a panaszos sem jelezte, hogy bántalmazták volna. Letétbe helyezett tárgyait - a fogvatartott által is aláírt letéti jegyzőkönyv tanúsága szerint - hiánytalanul visszakapta. 
A panaszos kétszer - június 7-én és 22-én - írt kérelmi lapot a fogda parancsnokának, egy nem dohányzó zárkába való áthelyezése érdekében. Miután a zárkarendezés csak a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság illetékes osztályának előzetes engedélyével történhet, a kérelmet oda továbbították. A fogvatartott áthelyezésére július 10-én sor került.
A panaszos sem befogadásakor, sem később nem jelezte a tisztálkodó szerek iránti igényét. A rendelet 26. § (2) alapján, ha a fogvatartott nem rendelkezik az alapvető tisztálkodási  szerekkel és ruházattal, azt biztosítani kell a részére. Miután azonban a panaszos nem írt ilyen tárgyú kérelmet a fogda parancsnokának, nem is láthatták el a megfelelő felszereléssel.
	A fogdán valóban nincs kifüggesztve azoknak a szerveknek a név- ill. címjegyzéke. melyekhez a fogvatartottak fordulhatnak, de a panaszossal közölték, hogy írja meg a levelet, és azt el fogják juttatni a címzetthez. A rendőr-főkapitány tájékoztatása és az ügy előadójának jelentése szerint az országgyűlési biztosnak írt levelet tévedésből bontották fel. Az erre vonatkozó magyarázatot elfogadom. Felhívom azonban a budaörsi rendőrkapitány figyelmét, hogy célszerű lenne a fogdában kifüggeszteni a jogvédő szervek név- és címjegyzékét, ugyanis ennek hiányában kétség merülhet fel a fogvatartottakat is megillető panaszhoz való jog érvényesítésének lehetősége iránt.
	A 2000. április 29-én őrizetbe vett panaszos számára a nyomozó hatóság az első kihallgatás napján, április 30-án 16.46-kor rendelte ki védőként a Budakörnyéki Ügyvédi Irodát. A faxon küldött határozatot május 1-én érkeztették az irodában, majd az ügyet a szignálási rend alapján kiszignálták egy ügyvédre. A gyanúsított előzetes letartóztatásáról döntő bírói meghallgatásról május 2-án, a meghallgatás napján értesítették. A gyanúsított - június 8-án 10 órakor tartandó - folytatólagos kihallgatásáról június 7-én, 14.14-kor, a június 22-i tanúkihallgatásról pedig 21-én 10. 42-kor küldtek faxot az ügyvédi irodába. A későbbiekben - július 18-án és 24-én - telefonon értesítették az irodát az egyes nyomozati cselekményekről.
A fogvatartott által megnevezett ügyvédekkel kapcsolatban az ügy előadója értesítette a panaszos feleségét, aki elmondta, hogy sem neki, sem a férjének nincs pénze védő meghatalmazására
	Vizsgálatom során - a kapott tájékoztatás és a rendelkezésre álló iratok alapján - megállapítottam, hogy sérült a panaszos védelemhez való alkotmányos joga.
A belügyminiszter 40/1987. számú, a bűnügyek rendőrségi nyomozásáról szóló utasítása kimondja, hogy „a védő megjelenésének lehetővé tétele érdekében kellő időben értesíteni kell mindazon nyomozási cselekményekről, amelyeken jelen lehet (278. pont). A védőt postai úton kell értesíteni. Ha erre a késedelem veszélye miatt nincs lehetőség, az értesítés telefonon is történhet (279.)." Álláspontom szerint - a mai technikai feltételek mellett - nem tekinthető kellő időben történő értesítésnek az előző napon, ill. aznap elküldött faxüzenet, ugyanis a védő - elfoglaltsága esetén - nem tud megfelelő helyettesről gondoskodni.
Mindezekre tekintettel - az Obtv. 20. § (1) alapján - felkérem a Pest megyei rendőr-főkapitányt, gondoskodjon róla, hogy az irányítása alá tartozó rendőri szervek a nyomozati cselekmények időpontjának ismertté válásakor, megfelelő időben értesítsék a védelem képviselőit. A megyei rendőr-főkapitány tájékoztatását egyéb tekintetben elfogadom.
	A Pest Megyei Ügyvédi Kamara elnöke megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy külön is felhívta a Budakörnyéki Ügyvédi Iroda vezetőjének figyelmét a kirendelt védői feladatok megfelelő ellátásának fontosságára, valamint arra, hogy a nyomozó hatóság esetlegesen kifogásolható eljárása a kirendelt védőt nem mentesíti azon kötelezettsége alól, hogy a gyanúsítottal mielőbb felvegye a kapcsolatot. A megtett intézkedéssel egyetértek, az ügyvédi kamara elnökének tájékoztatását tudomásul veszem.

Budapest, 2001. december

Takács Albert