OBH 2957/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gál Attila

A vizsgálat megindulása
	A panaszos beadványával azért fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert sérelmezte a Kecskeméti Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya és a Bács-Kiskun megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya eljárását. A panaszos beadványában előadta, hogy a Kecskeméti Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya az 1999. január 6. napján kelt 32/f/127/98. számú határozatával négy hónapi időtartamra visszavonta a BKW-010. frsz. személygépkocsijának hatósági engedélyét és hatósági jelzését. Ezt követően pedig az 1999. február 10-én kelt határozatával 30.000,- Ft., majd az 1999. évi március 11-én kelt határozatával 50.000,- Ft végrehajtási bírság megfizetésére kötelezte, annak ellenére, hogy a visszavonást elrendelő határozat rendelkezésének a postai kézbesítés problémái miatt nem tudott eleget tenni. Panaszos az elmulasztott határidő miatt igazolási kérelmet terjesztett elő, amelyet azonban elutasítottak. Sérelmezte a panaszos azt is, hogy az 1999. március 11-én hozott bírságot kiszabó határozatot határidőn belül megfellebbezte, fellebbezését azonban a Bács-Kiskun megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya az 536/4/1999.ált. számú határozatával csak egy év múlva bírálta el.
	Mivel a panaszban foglaltak alapján  annak gyanúja merült fel, hogy a panaszos alkotmányos jogai sérültek, az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Ennek során a Bács-Kiskun megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjétől, a vonatkozó iratok másolatának egyidejű megküldése mellett, a panaszban foglaltakról felvilágosítást kértem.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.

Az alkalmazott jogszabályok
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.)
37. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(2) A felfüggesztés tartama az elintézési határidőkbe (15. §) nem számít be.
40. § (1) Aki a határnapon nem jelent meg, vagy a határidőt elmulasztotta, az eljáró szervnél igazolási kérelmet terjeszthet elő. Az igazolási kérelemről az a közigazgatási szerv dönt, amelynek eljárása során a mulasztás történt.
(2) Az igazolási kérelmet az elmulasztott határnaptól, illetőleg az elmulasztott határidő utolsó napjától számított nyolc napon belül lehet előterjeszteni. Ha a mulasztás az ügyfélnek később jutott tudomására, vagy az akadály később szűnt meg, a határidő a tudomásra jutástól, illetőleg az akadály megszűnésétől kezdődik.
(4) Határidő elmulasztása esetén az igazolási kérelemmel egy időben pótolni kell az elmulasztott cselekményt is.
(6) Az igazolási kérelmet elutasító határozat ellen fellebbezni csak akkor lehet, ha a kérelem fellebbezési határidő elmulasztásának igazolására irányul.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fellebbezést a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül lehet előterjeszteni.
63. § (1) A fellebbezésnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van, kivéve ha a közigazgatási szerv a határozat azonnali végrehajtását rendelte el.
65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók.
(2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.
66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz.
(2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.
67. § A fellebbezési eljárás során hozott határozatot a fellebbezővel és mindazokkal, akikkel az első fokú határozatot közölték, az első fokon eljárt közigazgatási szerv útján írásban kell közölni.
71. § (1) Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja. Ez a jogkör illeti meg a felettes közigazgatási szervet akkor is, ha a szakhatóság - a felettes szerve útján - a határozatnak részére történő megküldésétől [45. § (4) bek.] számított tizenöt napon belül hozzájárulásának figyelmen kívül hagyását sérelmezi.
(2) A határozat nem változtatható és nem semmisíthető meg, ha
c) a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt,
72. § (1) Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik -, az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól.

•	BH1992. 432. A közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatáról szóló rendelkezések hatálya a szabálysértési ügyekre nem terjed ki; a gépjármű forgalmi engedélyét és rendszámtábláját visszavonó rendőrhatósági határozat azonban nem szabálysértési határozat és bíróság által felülvizsgálható [1957. évi IV. tv. 3. § (7) bek., 72. §., Pp. 324. § (2) bek., 20/1990. (VIII. 6.) BM r. 1. § (2) bek., 11. § (1) bek. d) pont].
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;

•	A hivatalos iratok kézbesítésének egyszerűsítéséről szóló 43/1953. (VIII.20.) MT rendelet
1. § Mindazokban az esetekben, amikor akár az államigazgatás, akár az igazságszolgáltatás körében a felek részére hivatalos iratokat kell kézbesíteni, a kézbesítést - a 11. §-ban említett kivétellel - posta útján kell teljesíteni.
9. § (1) A postai tevékenységről szóló 133/1993. (IX. 29.) Korm. rendelet 18. §-a (1) bekezdésének b) pontja értelmében visszaküldött iratot - a jelen § (2) és (3) bekezdésének eseteit kivéve - a kézbesítés második megkísérlésének, illetőleg a második figyelmeztetés postafiókba helyezésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni.
10. § A postai kézbesítő hálózatba be nem kapcsolt településeken a hivatalos iratok kézbesítését a községi kézbesítő teljesíti. A jelen rendelet rendelkezéseit ilyen esetben megfelelően kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a kézbesítés teljesítéséért a jegyző felelős.

•	A postai tevékenységről szóló 133/1993. (IX.29.) Korm. számú rendelet
17. § (1) A Pt. 17. §-ának (2) bekezdésében meghatározott hivatalos irat a címzetten kívül a címzett meghatalmazottjának, annak hiányában a helyettes átvevőnek kézbesíthető.
(2) A hivatalos irat kézbesítését a szolgáltató két alkalommal kísérli meg.
(4) Az értesítő kézbesítésének, illetőleg postafiókba elhelyezésének idejét, valamint a második alkalommal megkísérelt kézbesítés eredménytelenségét és annak idejét a tértivevényen fel kell tüntetni.
18. § (1) A postai küldeményeket a jogosult átvevő az alábbi átvételi határidőn belül veheti át a szolgáltató hivatali helyiségében:
b) a hivatalos iratot a második értesítéstől számított öt; ... munkanapig.
(2) Az átvételi határidő az értesítés napját követő munkanapon kezdődik.

•	A közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló 48/1997. (VIII.26.) BM számú rendelet
31. § (1) A rendőrhatóság a járművet a forgalomból a forgalmi engedély érvénytelenítésével, a címke eltávolításával és a kivonás tényének a nyilvántartásban történő rögzítésével vonja ki.
(3) A rendőrhatóság a jármű forgalomból történő kivonását hivatalból rendeli el, ha:
d) a jármű tulajdonosa (üzemben tartója) a 33. § (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségének 15 napon belül nem tesz eleget,
33. § (1) A járművezető köteles a külön jogszabályban meghatározottakon túl
(3) A jármű tulajdonosa köteles a rendőrhatóság felszólítására 8 napon belül a járművet megszemlélésre (vizsgálatra) bemutatni és a jármű mindenkori üzemeltetőjéről adatot szolgáltatni.

•	A hivatalos iratok kézbesítésének egyszerűsítéséről szóló 43/1953. (VIII.20.) MT rendelet végrehajtása tárgyában kiadott 13/1953. (IK. 17.) IM-KPM-BM együttes utasítás
6. § (1) A tértivevényes levelet a címzetten kívül a megjelölt címen a címzett felnőtt családtagjának, alkalmazottjának, szállásadójának, vagy a címzett által a postai üzletszabályzat szerint meghatalmazott személynek - postafiók bérlete esetében [az (5) bekezdésben foglalt kivétellel] a fiókot kiürítő meghatalmazottnak - is kézbesíteni lehet. Az átvevőnek a címzetthez való kapcsolatát a tértivevényen az átvevő aláírása mellett pontosan fel kell tüntetni. Ha a címzett vagy az átvételre jogosult más személy nem tud írni, a tértivevénynek az átvétel idejére vonatkozó rovatát a kézbesítő tölti ki, az átvevő aláírására szolgáló rovat pedig üresen marad, ilyen esetben a tértivevénynek a kézbesítő jelentésére szolgáló 8. rovatában fel kell tüntetni az irat átvevőjének nevét és meg kell jegyezni, hogy a tértivevényt azért nem írta alá, mert nem tud írni.
(3) Ha a megjelölt címen a kézbesítő senkit sem talál otthon, vagy csak olyan személyt, akinek a levél az (1)-(2) bekezdés értelmében nem kézbesíthető, a levélszekrényben, vagy a postai küldemények elhelyezésére szolgáló más helyen, ilyennek hiányában pedig az ajtóra (kapura) kifüggeszti a megfelelően kiállított - a tértivevényen megjelölt mintájú - figyelmeztetést. [A 3. § (4) bekezdése esetében az irathoz csatolt figyelmeztetést kell kifüggeszteni.] A figyelmeztetésbe a címzett nevét, a feladó megjelölését, az irat nemét és számát, valamint azt kell beírni, hogy a kézbesítő melyik napon és hány órakor fogja a kézbesítést ismét megkísérelni. Ki kell tölteni a figyelmeztetésnek a postahivatal számára és címére vonatkozó részét is. A figyelmeztetés hátrahagyását a tértivevény hátoldalára nyomtatott 2. jelzésű szöveg keltezésével és aláírásával kell feltüntetni.
 (4) A (3) bekezdés esetében a kézbesítő köteles a kézbesítést - lehetőleg a következő munkanapon - ismét megkísérelni. Ha akkor a címzettet, vagy az átvételre jogosult más személyt otthon találja, az iratot kézbesíti, ellenkező esetben pedig a tértivevény hátoldalára nyomtatott 3. jelzésű szöveget keltezéssel és aláírással látja el.
7. § (1) A címzett, vagy az arra jogosult más személy által átvett, továbbá a kényszer útján kézbesített iratokra vonatkozó tértivevényeket a postahivatal haladéktalanul átvizsgálja s a kézbesítőt a szükséghez képest jelentésének kiegészítésére, illetőleg a jelentés aláírásának vagy keltezésének pótlására utasítja, azután a tértivevénynek a keletbélyegző jelzésű rovatát lebélyegzi, majd a tértivevényt az annak hátoldalán feltüntetett feladónak visszaküldi.
(2) Ha az irat a címzett vagy az átvételre jogosult más személy távolléte miatt nem volt kézbesíthető, továbbá a postafiókba irányított küldeménynél a második figyelmeztetés postafiókba helyezése [6. § (5) bekezdése] esetében a postahivatal az iratot öt munkanapon át nyilvántartja s azt a jelentkező címzettnek - személyazonossága igazolása után - a tértivevény aláírása ellenében átadja. A személyazonosság igazolására elfogadható bármely államhatalmi vagy államigazgatási szerv által kiállított arcképes igazolvány, a vállalat, gyár, ipartelep, üzem által saját munkavállalói részére kiállított s a vállalat, gyár, ipartelep, üzem területére belépésre jogosító arcképpel, sorszámmal és bélyegzővel ellátott igazolvány, valamint a rendőrségi bejelentőlap igazoló szelvénye. Ilyen esetben a tértivevénynek a postahivatal jelentésére szolgáló rovatában fel kell tüntetni, hogy a címzett a személyazonosságát miként igazolta. Ha az iratért a címzett a postahivatalban öt munkanap alatt nem jelentkezett, a tértivevénynek a postahivatal jelentésére szolgáló rovatában ezt kell feltüntetni. A feljegyzést a postai alkalmazott a jelen bekezdésben szabályozott mindkét esetben aláírja és keletbélyegzővel látja el, azután a tértivevényt az annak hátoldalán feltüntetett feladónak visszaküldi.

A vizsgálat megállapítása
	A Bács-Kiskun megyei Rendőr-főkapitányság vezetője vizsgálatának megállapításai, a beszerzett iratok, továbbá a panaszos bejelentésében foglaltak alapján a következőket állapítottam meg:
	A panaszost a Bács-Kiskun megyei Rendőr-főkapitányság Közlekedésrendészeti Osztálya 8411/1998. számon postai úton, tértivevényes levélben hívta fel annak közlésére, hogy a tulajdonát képező BKW-010 frsz. személygépkocsit 1998. szeptember 27. napján 07 óra 52 perckor ki vezette. A postai küldeményeket a panaszos lakóhelye szerinti un. tanyai postaládába kézbesíti a posta. Az említett felhívást, a szabályoknak megfelelően a postai kézbesítő három alkalommal (1998. november 05., 06. és 09. napján) értesítés hátrahagyásával megkísérelte kézbesíteni. A panaszos és a küldemények átvételére jogosított családtagok egyik alkalommal sem keresték a küldeményt. A posta a fennálló rendelkezések alapján ezért a küldeményt a  harmadik sikertelen kézbesítést követő öt nap múlva kézbesítettnek vette és visszaküldte a feladónak (133/1993. (IX.29.) Korm. számú rendelet 17.-18.§).
	Ezt követően, mert a panaszos a kért adatot nem szolgáltatta, a Kecskeméti Rendőrkapitányság az 1999. január hó 06. napján kelt 32/f/127/98. számú határozatával a gépkocsi hatósági engedélyét és jelzéseit négy hónapi időtartamra visszavonta. E határozat kézbesítését a posta január 7., 8. és 11. napján ugyancsak sikertelenül megkísérelte, így azt a harmadik kísérlet után, a jogszabály alapján kézbesítettnek nyilvánította és a küldeményt a feladónak visszaküldte. A visszavonást elrendelő határozat így jogerőre emelkedett. Mivel a panaszos a gépkocsi hatósági engedélyét és jelzéseit nem szolgáltatta be, ezért az Áe. törvény 82. § (1) bekezdés c) pontja alapján a Kecskeméti Rendőrkapitányság a panaszost, az 1999. február 10. napján kelt 32/f/127/1998. számú határozatával 30.000,- Ft végrehajtási bírsággal sújtotta és ismételten felhívta a gépkocsi hatósági engedélyének és jelzéseinek leadására. Az előzőekhez hasonlóan e határozat kézbesítése is sikertelen volt, ezért a küldemény kézbesítettnek kellett tekinteni és a posta a küldeményt ugyancsak visszaküldte a feladónak. Ezután a Kecskeméti Rendőrkapitányság az előző bírságoláshoz hasonlóan a panaszost az 1999. évi március 11. napján kelt határozatával ezúttal 50.000,- Ft kézbesítési bírsággal sújtotta. Ezt a határozatot a panaszos  felesége átvette. Az ezt igazoló feladóvevény a Kecskeméti Rendőrkapitánysághoz 1999. március 30. napján visszaérkezett. Ugyanezen a napon a panaszos fellebbezést jelentett be a hatósági jelzések visszavonását, valamint a bírságot kiszabó határozatok ellen. Fellebbezését a panaszos 1999. április 27. napján kelt beadványával kiegészítette, majd fellebbezését 1999. május 3. napján a Kecskeméti Rendőrkapitányság felterjesztette elbírálás végett a Bács-Kiskun megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályához. Az Osztály, az 1999. június 11. napján kelt, 536/1999.ált. számú határozatával a fellebbezés elbírálását felfüggesztette arra figyelemmel, hogy a panaszos fellebbezésében azt állította, hogy sem a határozatokat, sem az arról szóló értesítéseket nem kapta meg. A felfüggesztés elrendelésére a panaszos állításának tisztázása érdekében került sor. Mivel a panaszos igazolási kérelmet terjesztett elő és annak elbírálására a Kecskeméti Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya rendelkezett hatáskörrel, a kérelmet a felfüggesztő határozat meghozatalának napján Osztály ide tette át. Az Igazgatásrendészeti Osztály az igazolási kérelmet 1999. október 20. napján kelt 08411/1998/5 számú határozatával elutasította.
	A Bács-Kiskun megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya, mert a panaszos az 50.000,- Ft  végrehajtási birság kiszabását is megfellebbezte, a fellebbezést a 2000. március 24. napján kelt 536/4-1999. ált. számú határozatával elutasította és egyben felügyeleti jogkörénél fogva felülvizsgálta a panaszos személygépkocsijának forgalomból történő kivonásának és a vele szemben kiszabott 30.000,- Ft végrehajtási bírság kiszabásának jogszerűségét is. A határozatokat jogszerűnek találta, mert a rendőrhatóságok a hatályos jog rendelkezéseinek megfelelően jártak el. Figyelemmel azonban arra, hogy a gépkocsi hatósági jelzéseinek visszavonását elrendelő határozat meghozatala óta már több mint egy év eltelt, annak végrehajtását  már nem lehetett megvalósítani. A panaszosnak a hatósági jelzéseket leadni nem kellett. A főkapitányi vizsgálat  a panaszosnak egyedül azt a sérelmét találta alaposnak, hogy a Kecskeméti Rendőrkapitányság késedelmesen hozta meg a panaszos által benyújtott igazolási kérelem elbírálásáról szóló határozatát. Ennek azonban az ügy érdemére kihatása nem volt.
	A vizsgálatom megállapította, hogy sem a Kecskeméti Rendőrkapitányság, sem a Bács-Kiskun megyei Rendőr-főkapitányság eljárása alkotmányos visszásságot nem okozott, a panaszos alkotmányos jogai nem sérültek.
	Megjegyzendő, hogy a panaszos a hatósági jelzéseket visszavonó határozat felülvizsgálatát kérve, amennyiben a határozatot átveszi, az átvételtől számított 30 napon belül a bírósághoz fordulhatott volna. 
	Mindezekre figyelemmel az ügyben intézkedések, ajánlások megtételére nincs szükség. A Kecskeméti Rendőrkapitányság késedelmes ügyintézése a panaszosnak sérelmet nem okozott. Végül is e késedelem volt az alapja annak, hogy a személygépkocsi hatósági engedélye és jelzései visszavonásáról szóló határozat nem volt végrehajtható.

Budapest, 2001. január 26.

Gönczöl Katalin