OBH 2950/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Tomolák Katalin

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogbiztonságból levezethető tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint 64. §-ában megfogalmazott panaszhoz való joggal összefüggésben visszásságot okoz, ha a gyámhivatal eljárása során az elintézési határidőt túllépve hozza meg döntését.
	Panaszos sérelmezte, hogy a hatóságok kapcsolattartás végrehajtása iránt benyújtott kérelmére nem elég hatékonyan és nem időben intézkedtek.
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy  panaszos gyermekét a Győri Városi Bíróság az apánál helyezte el és szabályozta a gyermek anyával történő kapcsolattartását. Tekintettel arra, hogy az apa az ítéletben foglaltaknak nem tett eleget, az anya 1999. december 13-án a lakóhelye szerinti Budapest XIX. kerületi Gyámhivatalnál tett jegyzőkönyvi nyilatkozatában hatósági intézkedést kért. 2000 január 12-én újból felkereste a hivatalt, ahol arról tájékoztatták, hogy ismételt, valamint előző kérelmét átteszik az ügyében illetékes Győr Megyei Jogú Város Gyámhivatalhoz, melyről még aznap intézkedtek is. Az illetékes gyámhivatal 2000. február 3-án jegyzőkönyvileg nyilatkoztatta az apát, majd ugyanezen dátummal készült levelében  figyelmeztette a kapcsolattartás akadályozásának következményeire.
2000. márciusában az anya ismételten kérte az ítéletben foglaltak végrehajtását, az apával szembeni hatósági intézkedést. A gyámhivatal a kapcsolattartás végrehajtása tárgyában 2000. május 15-én hozta meg érdemi döntését, melyben az apát 10.000.- forint pénzbírsággal sújtotta.
	Kétségtelenül megállapítható, hogy a budapesti gyámhivatal az áttételről csak a második bejelentést követően intézkedett, holott az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 7.§-a kimondja: Az államigazgatási szerv ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes államigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti.
	Az Áe. 15.§ (1) bekezdése értelmében az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított 30 napon belül kell meghozni. Ugyanezen törvény 15.§ (3) bekezdése pedig kimondja, hogy az eljáró államigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja.

	Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII.15.)  AB számú határozatában elvi éllel szögezte le:
"Az Alkotmány (2) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen."
	"Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon."
	Tehát a jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha a címzettek az eljárási normákat betartják.
	Az iratokból megállapítottam, hogy a budapesti gyámhivatal az áttételről, a győri gyámhivatal a kapcsolattartás végrehajtásáról rendelkezett késedelmesen, ezért mindkét hatóság elhúzódó eljárásával az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljárással, valamint 64.§-ában foglalt panaszhoz való joggal összefüggésben  csekély mértékű visszásságot okozott.
	Tekintettel arra, hogy a panaszos kérelmére indult eljárásban végül a jogszabálynak megfelelő érdemi döntés született, az ügyben ajánlással élni nem kívánok, de a hasonló jellegű jogsérelmek jövőbeni elkerülése érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993.évi LIX törvény 17.§ (1) bekezdésére hivatkozva felkérem az érintett gyámhivatalok vezetőit. Kérem, hogy fokozottan gondoskodjanak a törvényben rögzített ügyintézési határidő és eljárási rend betartásáról.

Budapest, 2000. október 10.

Gönczöl Katalin