OBH 2941/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy: szabálysértési bírság kiszabása

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért nyújtott be kérelmet az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert az Isaszeg Nagyközségi Önkormányzat jegyzője az állattartás szabályainak megszegése miatt az anyagi helyzetét figyelmen kívül hagyva a kiszabható legmagasabb összegre 10.000 Ft -ra bírságolta.
	A tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, és az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás:
	Az önkormányzat a 17/1998.(VIII.11.) sz. rendeletével az egy ingatlanon tartható ebek számát 3 db-ra korlátozta. A panaszost az önkormányzat tértivevényes levélben tájékoztatta a rendelet módosításáról, és 1998. november 5-ig az ebek számának csökkentésére szólította fel, mert az önkormányzat előtt ismert volt, hogy a panaszos az ingatlanán 12 kutyát tart. 
	A panaszos a felhívásnak nem tett eleget, ezért a jegyző határozatban karhatalmi végrehajtás terhe mellett írta elő az ebek számának háromra csökkentését. A kötelezett fellebbezése alapján a közigazgatási hivatal a határozatot hatályon kívül helyezte, mert megállapította, hogy az önkormányzati rendelet megszegőivel szemben csak szabálysértési eljárás alkalmazható.
	A jegyző a folytatólagosan - mulasztással - elkövetett cselekmény miatt elévülés veszélye nélkül indított szabálysértési eljárást, melynek során - az elkövetőt a kötelezéssel szemben tanúsított határozott ellenszegülése miatt a kiszabható legmagasabb összegű, 10.000 Ft - os pénzbírsággal sújtotta.
	A panaszos fellebbezését a közigazgatási hivatal elutasította, ezért fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához.

Alkalmazott jogszabályok:
1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
70. § (1) Ha felettes államigazgatási szerv a felügyeleti jogának gyakorlása során megállapítja, hogy az alárendelt szervnek a szabálysértés miatt hozott határozata vagy intézkedése jogszabály rendelkezésébe ütközik, a törvénysértést orvosolja. Ennek során a határozatot (intézkedést) az elkövető terhére nem módosíthatja, a szabálysértési eljárás törvénysértő megszüntetése esetén azonban - a határozat jogerőre emelkedésétől, illetőleg az intézkedés megtételétől számított hat hónapon belül - új eljárást rendelhet el.
(2) A megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetőjének határozata és intézkedése ellen a felügyeleti intézkedés megtétele a belügyminiszter hatáskörébe tartozik.
71. § (1) Az ügyész felügyel a szabálysértési ügyekben eljáró szervek határozatainak és intézkedéseinek törvényességére. Ennek során az ügyészt az általános törvényességi felügyelet alapján gyakorolt jogok illetik meg, ezenfelül tárgyalási joggal részt vehet az ügyben tartott tárgyaláson. (2) Az ügyész a törvénysértő határozat vagy intézkedés miatt a szabálysértési hatóságnál óvást nyújt be.
72. § (1) Ha a pénzbírság vagy az egyéb pénzösszeg megfizetésére kötelezett a határozat jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül a pénzösszeget nem fizeti meg, a szabálysértési hatóság közvetlenül letiltást bocsát ki. Ebben felhívja a fizetésre kötelezett személy munkáltatóját (a járandóságot folyósító szervet), hogy a letiltott összeget a fizetésre kötelezett személy munkabéréből (egyéb járandóságából) vonja le és utalja át az állam, illetőleg a károsult javára.
(2) Ha a közvetlen letiltásra nincs lehetőség, vagy az nem vezetett, illetőleg aránytalanul hosszú idő múlva vezetne eredményre a pénzbírságot (...) elzárásra kell átváltoztatni;
75. § A szabálysértés miatt kiszabott pénzbírság - ideértve az elzárásra átváltoztatott pénzbírságot is (...) méltányosságból részben vagy teljesen mellőzheti annak a települési önkormányzatnak a képviselőtestülete, amelynek a jegyzője az ügyben első fokon eljárt;

1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről
165. § (1) Ez a törvény 2000. március 1-jén lép hatályba. (2) Ezt a törvényt a hatálybalépését követően elkövetett szabálysértésekre kell alkalmazni.
168. § A törvény hatálybalépésével hatályát veszti a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. tv

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos ellen 1999. november 23-án hozott a jegyző bírságoló határozatot, ezért az eljárásra, és az esetleges végrehajtásra a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény előírásai vonatkoznak, mivel az e törvényt hatályon kívül helyező 1999. évi LXIX. törvényt csak a 2000. március 1-je után elkövetett szabálysértések esetében lehet alkalmazni.
	Az 1968. évi I. törvény lehetővé teszi, hogy az elkövető a közigazgatási hivatal által elbírált jogerős határozat ellen rendkívüli jogorvoslattal élhet. A másodfokú határozatot felügyeleti intézkedés keretében a belügyminisztérium, törvényességi ellenőrzés keretében pedig az ügyészség is felülvizsgálhatta.
	A panaszos sérelmezte, hogy a haragos szomszédja rosszindulatú bejelentése miatt kötelezték a kutyái számának csökkentésére. Az ebeket a telek bekerítettlensége miatt tartja. A kutyák tartása egyébként nagy anyagi terhet jelen számára, és a bírsággal el akarják lehetetleníteni.
	Az önkormányzatok jogosultak a településen az állattartás szabályait rendeletben meghatározni. Az ebtartás feltételeinek, és az egy ingatlanon, esetleg lakásban tartható ebek számának meghatározásakor az állategészségügyi, közegészségügyi szabályokon túlmenően a szomszédok által elfogadható szintű környezeti hatásokkal, zajjal, szaggal is számolva dönt az önkormányzat képviselőtestülete.
	Semmiképpen sem jelenti állampolgári jogok aránytalan korlátozását, ha az önkormányzat a település belterületén megtiltja, vagy külön engedélyhez köti a háromnál több eb tartását, és annak szankcionálását, ha valaki e kötelezésnek nem tesz eleget. 
	A hatóság a szabálysértési bírság összegét az ügy összes körülményei alapján határozza meg, abban figyelembe veszi az elkövető jövedelmét, szociális helyzetét, az elkövetés gyakoriságát, illetve annak várható visszatartó hatását azaz, hogy mennyire ösztönzi a kötelezettet a mulasztás pótlására.
	Az önkormányzat előtt folyó eljárások során a panaszos határozottan ellenállt a kötelezésnek, ezért a kiszabott maximális bírság jogi szempontból nem aggályos, ugyanakkor az eredeti kötelezés teljesítése esetén az 1968. évi I. törvény 75. § bekezdése alapján méltányossági kérelmet nyújthat be az önkormányzat képviselőtestületéhez.
	A panaszos által csatolt iratok alapján megállapítom, hogy az önkormányzat jegyzőjének eljárása nem okozott alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot.

Budapest, 2000. szeptember 21.

Gönczöl Katalin