J e l e n t é s 
az OBH 2683/2000. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy szemétszállítási díjat kell fizetnie annak ellenére, hogy a háztartásában keletkezett hulladékot komposztálja, elégeti, illetve a nem hasznosítható anyagokat évente 2-3 alkalommal elviszi a szeméttelepre.
A panasszal kapcsolatban megállapítom, hogy alkotmányos jog sérelme nem merül fel, tekintettel arra, hogy a 2000. évben hatályban volt, az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény és a 2001. január 1-jén hatályba lépett, a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény, valamint az ennek végrehajtására kiadott 242/2000. (XII.23.) kormányrendelet alapján a díjfizetési kötelezettség alól nem mentesülhetett és mentesülhet az, aki a kötelező közszolgáltatást nem veszi igénybe.
Azonban Gyula Város Önkormányzata Képviselő-testületének 33/1998. (XII. 18.) számú rendeletével kapcsolatban alkotmányos jog sérelmének gyanúja merült fel, ezért szükségessé vált a rendelet vizsgálata.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladékbegyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás.
(2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére.
(3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
4. § (1) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.
(2) A közszolgáltatás díjának meghatározásakor annak részeként átalány jellegű díjelem, illetve a díj meghatározására kiható vélelem csak a közszolgáltatás jellegével összefüggésben - a közszolgáltatást igénybe vevők jogainak és érdekeinek figyelembevételével -, kivételesen alkalmazható.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
7. § (2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja;

Gyula Város Önkormányzata Képviselő-testületének 33/1998. (XII. 18.) sz. rendelete a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatásokról
4. § (3) A bomló szerves anyagokat is tartalmazó települési (kommunális) szilárd hulladékot legalább heti egy alkalommal el kell szállítani.
9. § (1) A közszolgáltató köteles
- a rendelet hatálya alá tartozó hulladékot a városi hulladéklerakó telepre rendszeresen elszállítani,
- a városi hulladéklerakó telepre elszállított hulladék ártalmatlanításáról a szakmai és környezetvédelmi szabályokat megtartó módon gondoskodni,
- a tulajdonos számára - az ürítés gyakoriságának figyelembevételével - a hulladék gyűjtésére és tárolására alkalmas szabványos edényzetet biztosítani az alábbiak szerint:
	- 110 literes kukaedény
	- 120 literes kerekes kukaedény
	- 240 literes kerekes kukaedény
	- 1100 literes kerekes fémkonténer
	- a Városerdő területén a szolgáltatótól (térítés ellenében) beszerzett - emblémával ellátott - 	  műanyag zsák
13. § Ha a tulajdonos ezen rendelet előírásainak nem, vagy csak részben tesz eleget, köztisztasági szabálysértést követ el és 10.000 Ft-ig terjedő pénzbírsággal büntethető.
2. sz. melléklet a 33/1998. (XII. 18.) sz. rendelethez
1. E rendelet 4. § (3) bekezdésében meghatározott ürítési gyakoriságra vonatkozóan a települési (kommunális) szilárdhulladék szállítási díja: 600 Ft/lakás/hó + ÁFA
2. A városerdei zsákos kommunális hulladékszállítás díja: 250 Ft/zsák + ÁFA

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

A vizsgálat megállapításai
A 33/1998. (XII. 18.) számú önkormányzati rendelet (a továbbiakban: rendelet) áttekintését követően megállapítom, hogy a rendelet 9. §-ában négy különböző űrtartalmú kukaméretet határoz meg, míg a 2. számú melléklet a szemétszállítás díját lakásonként havonta 600 Ft (+áfa) összegben állapítja meg.
A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, figyelembe véve kell megállapítani (Hgt. 25. § (1) bekezdés b)). A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. kormányrendelet (a továbbiakban: kormányrendelet) szerint a települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg (kormányrendelet 4.§ (1) bekezdés). 
A rendelet tehát a szemétszállítási díj megállapításakor - a magasabb szintű jogszabályokban megfogalmazottakkal ellentétben - nem veszi figyelemben a lakásonként kezelt és a kukák nagyságából megállapítható tényleges hulladék mértékét.
Az Alkotmánybíróság az 1122/B/1996. határozatában kifejtette, hogy "az önkormányzat a díjfizetés alapja meghatározásánál is nagyfokú önállósággal rendelkezik. Mivel azonban - törvényi felhatalmazás alapján - szerződéses jogviszony elemét szabályozza, tiszteletben kell tartania a polgári jog olyan általános alapelvét, mint a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének követelménye (Ptk. 201. §)". Kimondta továbbá az Alkotmánybíróság 55/1998. (XI. 27.) határozatban, hogy az "igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósíthatja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja".
Megállapítom, hogy a rendeletnek a szemétszállítási díj meghatározásával kapcsolatos szabályozása ellentétes a Hgt., az ennek végrehajtására kiadott kormányrendelet és a Polgári Törvénykönyv szabályaival, és ezzel az Alkotmány 44. §-ának (2) bekezdésében foglaltakkal összefüggésben visszásságot okoz.

Megállapítom, hogy a rendelet nem tartalmazza a nyilvánosan meghirdetett pályázatot elnyert közszolgáltatást végző szolgáltató megnevezését. Ez a ellentétes a Hgt. 23. §-ának b) pontjában foglaltakkal, amely kimondja, hogy a települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg - egyebek mellett - a közszolgáltató megnevezését. Ez a gyakorlat az Alkotmány 2. §-ában biztosított jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okoz.

A rendelet köztisztasági szabálysértésnek minősíti ha a tulajdonosok a rendelet előírásainak, nem vagy csak részben tesznek eleget (rendelet 13.§).
2000. december 31-ig az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLIII. törvény felhatalmazása alapján az önkormányzatok a települési szilárd és folyékony hulladék összegyűjtését, elszállítását és ártalommentes elhelyezését rendeletben szabályozták. Ebbe a szabályozási körbe tartozott az ezzel összefüggő szabálysértések rendezése. 
A 2001. január elsejével hatályba lépő Hgt. a rendeletalkotással kapcsolatos felhatalmazásában azonban már nem tünteti fel a szabálysértéseket. A meg nem fizetett szemétszállítási díj költsége a Hgt. szerint a tulajdonost terhelő díjhátralék, amely adók módjára behajtható köztartozás. A hátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja a tulajdonos figyelmét a kötelezettség elmulasztására, és felszólítja a teljesítésre. Amennyiben ez eredménytelen marad, a hátralék keletkezését követő 90. napon a szolgáltató a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti (Hgt. 26. §).
Megállapítom, hogy a rendeleti szabályozás, azáltal, hogy a magasabb szintű szabályozással ellentétes, visszásságot okoz az Alkotmány 44/A §-ának (2) bekezdésében foglaltakkal összefüggésben.

Ajánlás
A helyi önkormányzatokról szóló 99. § (1) bekezdése értelmében a megyei közigazgatási hivatal vezetőjének lehetősége van arra, hogy az alkotmányos követelményeknek nem mindenben megfelelő önkormányzati rendelet módosítását kezdeményezze a feltárt alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében.
Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Békés Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos visszásságok orvoslása érdekében a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 98. §-ának (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy a vizsgált önkormányzati rendelet - különös tekintettel a szemétszállítási díj megállapításának rendjére, valamint a szabálysértési rendelkezésekre és a közszolgáltató megnevezésére - megfelel-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet előírásainak. Abban az esetben, ha az önkormányzati rendelet és a magasabb szintű jogszabályok közötti összhang hiányzik, úgy kezdeményezze az érintett önkormányzatnál a rendelet módosítását.

Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2001.

Takács Albert