OBH 2508/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gál Attila

A vizsgálat megindulása
	A panaszos beadványával azért fordult az Országgyűlési Biztoshoz, mert 2000. május 7-én Vácott, közlekedési szabálysértése miatt két alkalommal rendőrjárőr helyszíni bírsággal sújtotta. Panaszában a rendőri eljárások módjának helytelenségére, mint jelenségre kívánta felhívni a figyelmet. Sérelmezte továbbá az egyik helyszíni bírságolásnál eljáró rendőr intézkedésének hangnemét is.
Beadványában kiemelte: "Levelem megírásának az a célja, hogy állampolgári jogommal élve felhívjam a figyelmet arra a jogtalan eljárásra, mellyel szembesültem, és arra kérem, hogy a jelenséget, és ne a konkrét ügyet vizsgálják ki, és javasolják a Belügyminisztériumnak a jogszerű eljárás bevezetését.
	1. Azonnal mutassák be a gyorshajtás tényét bizonyító dokumentumot (fax, fénykép),                      hiszen bemondásra elfogadhatatlan a bírság
	2. ntézkedő járőr semmilyen esetben se  mondhassa: "elismeri a gyorshajtást, mert ha nem akkor feljelentem, és akkor többet kel fizetnie" (ebben az esetben mindenki, bűnös és ártatlan, a kedvezőbb megoldást választja), hanem azonnal mutassa be a dokumentált bizonyítékot, és úgy szabja ki a jogos büntetést, mellékelve egy olyan bírságskálát, amelyből azonnal kiderül, hogy bizonyos  kilométertúllépésnél mennyi lehet a bírság összege." 
	A panasz alapján felmerült a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz, a védelemhez  való jog, valamint az emberi méltósághoz való jog sérelmének gyanúja. Ezért a Pest megyei Rendőr-főkapitányság  vezetőjét felkértem a panaszban megjelölt sérelmek vizsgálatára. Kértem  tájékoztasson vizsgálata megállapításairól, továbbá arról: hogyan bizonyítja az intézkedő rendőr a helyszínen a gyorshajtás tényét ? ; az érintettek a sebességtúllépés szóbeli közlésén túl kérhetik-e annak mértékét igazoló, mérési eredményeket tartalmazó dokumentumok bemutatását, avagy ez már a "helyszíni bírság tényének vitatása"? ; a jogszabály alkalmazása során milyen esetkörre vonatkozik a "helyszíni bírság tényének vitatása" ?
A Pest megyei Rendőr-Főkapitányság Vezetője a panasz ügyében a vizsgálatot elrendelte és annak eredményéről 2000. augusztus 30-án kelt  átiratában tájékozatott.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, tisztességes eljáráshoz való jog.
•	Az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében deklarált emberi méltósághoz való jog.
•	Az Alkotmány 57. § (3) bekezdésében megfogalmazott védelemhez való jog.

Az alkalmazott jogszabályok

•	A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény  (Rtv.)
1. § (1) A Magyar Köztársaság Rendőrségének (a továbbiakban: Rendőrség) feladata a közbiztonság és a belső rend védelme.
(2) A Rendőrség a közbiztonság és a belső rend védelme körében az e törvényben és törvény felhatalmazása alapján más jogszabályban meghatározott bűnmegelőzési, bűnüldözési, államigazgatási és rendészeti feladatkörében:
b) szabálysértési hatósági jogkört gyakorol, közreműködik a szabálysértések megelőzésében és felderítésében; 
11. § (1) A rendőr köteles a szolgálati beosztásában meghatározott feladatait a törvényes előírásoknak megfelelően teljesíteni, az elöljárója utasításainak - az e törvényben foglaltak figyelembevételével - engedelmeskedni, a közbiztonságot és a belső rendet, ha kell, élete kockáztatásával is megvédeni.
13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.
(2) A rendőr köteles a törvény rendelkezésének megfelelően, részrehajlás nélkül intézkedni.
15. § (1) A rendőri intézkedés nem okozhat olyan hátrányt, amely nyilvánvalóan nem áll arányban az intézkedés törvényes céljával.
20. § (1) A rendőrt az intézkedés során az egyenruhája és az azonosító jelvénye vagy a szolgálati igazolványa igazolja.
(3) A rendőr az intézkedés befejezése után az intézkedés alá vont személy kérésére köteles az azonosító jelvényének számát közölni vagy szolgálati igazolványát felmutatni, a nevét és a szolgálati helyét megjelölni.
29. § (1) A rendőr a feladata ellátása során igazoltathatja azt, akinek a személyazonosságát meg kell állapítania. Az igazoltatott köteles a személyazonosító adatait hitelt érdemlően igazolni. A személyazonosság igazolására elsősorban a személyi igazolvány szolgál, elfogadható továbbá minden olyan okmány, amelyből az igazoltatott kiléte hitelt érdemlően megállapítható. A rendőr az általa ismert vagy más jelen lévő ismert kilétű személy közlését is elfogadhatja igazolásként.
44. § (1) A rendőr az e törvényben és a külön jogszabályban meghatározott közlekedésrendészeti feladatának ellátása során
b) a közlekedési rendszabályok megtartását, a járműhasználat szabályszerűségét, az okmányokra és a felszerelésekre vonatkozó előírások megtartását, a jármű birtoklásának jogszerűségét, az üzemben tartó, illetőleg a használó személyazonosító adatait, a jármű közlekedésbiztonsági állapotát és adatait a forgalomban és a telephelyen - a jogszabályban meghatározottak alapján - ellenőrizheti;
92. § (1) Az e törvényben szabályozott rendőri intézkedések, illetve a kényszerítő eszközök alkalmazása miatti jogorvoslatra a büntetőeljárás, az államigazgatási eljárás és a szabálysértési eljárás szabályai az irányadók.
(2) A Rendőrség által lefolytatott államigazgatási vagy szabálysértési eljáráshoz kapcsolódó rendőri intézkedés elleni panaszt az ügy érdemében hozott, vagy az eljárást megszüntető határozat elleni jogorvoslati kérelemben kell előterjeszteni.
(3) Ha a (2) bekezdésben említett határozat ellen jogorvoslati kérelem előterjesztésére nem kerül sor, az eljáráshoz kapcsolódó rendőri intézkedéssel szemben a 93. § rendelkezésének figyelembevételével panasznak van helye.
93. § (1) Ha a rendőri intézkedést követően a 92. § (2) bekezdésében említett eljárás nem indul, a panaszt a sérelem bekövetkezésének napjától számított 8 napon belül az intézkedést foganatosító rendőri szerv vezetőjéhez kell benyújtani. Ha a panaszolt intézkedéssel kapcsolatban a 92. § (1) bekezdés szerinti eljárás indul, a panaszt soron kívül kell elbírálni.
(2) A rendőri szerv vezetője a panasz tárgyában a beérkezéstől számított 8 napon belül indokolt határozattal dönt.

•	A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (Sztv.)
16. § (1) A pénzbírság legalacsonyabb összege ezer forint, legmagasabb összege százötvenezer forint.
23. § A büntetést és az intézkedést a jogszabályban meghatározott keretek között úgy kell megállapítani, hogy igazodjék a cselekmény súlyához. Az eljárás alá vont személy személyi körülményeit annyiban kell figyelembe venni, amennyiben azok a szabálysértési hatóság vagy a bíróság rendelkezésére álló adatokból kitűnnek.
33. § (1) A rendőrség hatáskörébe utalt szabálysértések miatt a rendőrkapitányságok vagy az egyes feladatok ellátására létrehozott rendőri szervek járnak el.
47. § (1) E törvény alkalmazásában eljárás alá vont személy az, akivel szemben a szabálysértési eljárást lefolytatják.
(2) Az eljárás alá vont személy jogosult megismerni, hogy milyen cselekmény miatt és milyen tények és bizonyítékok alapján folyik ellene szabálysértési eljárás.
(3) Az eljárás alá vont személy az eljárás valamennyi szakaszában az eljárás résztvevőihez kérdést intézhet, észrevételeket, indítványokat tehet, a szabálysértési hatóságtól, az ügyésztől és a bíróságtól felvilágosítást kérhet.
(4) Az eljárás alá vont személy az ügy iratait az eljárás bármely szakaszában megtekintheti, azokról másolatot kérhet, illetve készíthet. Az államtitkot vagy szolgálati titkot tartalmazó másolatot a hatóság épületéből nem viheti ki.
82. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indulhat meg.
a) helyszíni bírsággal sújtja, vagy
b) a szabálysértést a helyszínen elbírálja, amennyiben további bizonyításra nincs szükség.
134. § (1) A szabálysértést meghatározó jogszabályban megállapított esetekben a (2) bekezdésben felsoroltak a szabálysértés tetten ért elkövetőjét helyszíni bírsággal sújthatják.
(2) Helyszíni bírság kiszabására jogosult
a) a rendőrség, a határőrség, a vám- és pénzügyőrség, a hivatásos tűzoltóság;
135. §  (1) A helyszíni bírság összege ötszáz forinttól tízezer forintig terjedhet.
(2) Ha az elkövető a helyszíni bírság kiszabását - a jogkövetkezményekről szóló tájékoztatás után - tudomásul veszi, a bírságolás ellen jogorvoslatnak helye nincs.
(3) Tudomásul vett helyszíni bírság esetén az elkövető részére készpénz-átutalási megbízást kell átadni és fel kell hívni, hogy a bírságot harminc napon belül fizesse be.
137. § Ha az elkövető vagy a gépjármű üzemben tartója a helyszíni bírság kiszabását nem veszi tudomásul, a szabálysértési eljárást az egyébként irányadó rendelkezések szerint kell lefolytatni. Így kell eljárni akkor is, ha a gépjármű üzemben tartójának megküldött készpénz-átutalási megbízást harminc napon belül nem fizetik meg.
166. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az e törvényben nem szereplő szabálysértési tényállásokat tartalmazó rendeletet megalkossa.
167. § (1) Felhatalmazást kap a belügyminiszter, hogy a helyszíni bírságolásra vonatkozó részletes szabályokat az érintett miniszterekkel egyetértésben megállapítsa.

•	Az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII.28.) Korm. számú rendelet (Korm.rendelet)
54. § (1) Aki a közúti közlekedés szabályait - a 42-52. §-ban meghatározott eseteken kívül - megszegi, harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a rendőrség, valamint közúti határátkelőhelyen a határőrség és a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet 40. és 41. §-ának, illetőleg a táblával jelzett behajtási tilalom vagy korlátozás megszegése esetén a közterület-felügyelő helyszíni bírságot szabhat ki.

•	A helyszíni bírságolás részletes szabályairól szóló 10/2000. (II.23.) BM. rendelet
1. § E rendelet hatálya az Sztv. 134. § (2) bekezdésében felsorolt szervek, illetve személyek (a továbbiakban: hatóság tagja) helyszíni bírságolási eljárására terjed ki.
2. § (1) Ha jogszabály helyszíni bírság kiszabását lehetővé teszi és a hatóság tagja a helyszíni bírság kiszabása mellett dönt, ezt közli az elkövetővel és egyben tájékoztatja a jogkövetkezményekről. Ha az azt elkövető a helyszíni bírságolás tényét és a helyszíni bírságolás összegét tudomásul veszi, a hatóság tagja helyszíni bírságot szab ki. A helyszíni bírság tudomásul vétele esetén a hatóság tagja tájékoztatja az elkövetőt a pénzbírság végrehajtására vonatkozó törvényi rendelkezésekről [Sztv. 111. § (1)-(4) és (12) bek.].
(2) Ha az elkövető a helyszíni bírságolás tényét nem veszi tudomásul vagy a helyszíni bírság összegét vitatja, a hatóság tagja a helyszíni bírságolást befejezi és közli az elkövetővel, hogy feljelentést tesz.
3. § (1) A hatóság tagja a helyszíni bírságoláshoz az 1. számú mellékletben meghatározott nyomtatványt (mérete: 210 mm x 105 mm) használja. A nyomtatvány és a (3) bekezdésben írt postai utalvány sorszámmal ellátott szigorú számadású okirat.
6. § (1) Ez a rendelet 2000. március 1-jén lép hatályba.

•	A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény végrehajtásáról szóló 11/2000. (II.23.) BM rendelet (Vhr.)
9. § A rendőrség hatáskörébe tartozó szabálysértések esetén a bűnügyi, a közrendvédelmi, a közlekedésrendészeti szolgálati ágak, továbbá az egyes feladatok ellátására létrehozott rendőri szervek szakmai feladataiknak megfelelően szabálysértési hatósági jogkörben járnak el.

•	A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III.1.) BM rendelet (R.Szolg.Szab.)
5. § A rendőr szolgálati feladatait a jogszabályokban, illetve a jogszabályok alapján az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, a szervezeti-működési szabályzatban, a munkaköri leírásban és az elöljárói rendelkezésekben meghatározottak szerint látja el.
6. § (1) Bűncselekmény vagy szabálysértés észlelése, valamint a közrendet, a polgárok személyét vagy javait fenyegető veszélyhelyzet esetén a rendőrt intézkedési kötelezettség terheli [Rtv. 13. § (1) bek.].
7. § (1) A rendőri intézkedést - ha az intézkedés jellegéből vagy a körülményekből más nem következik - a napszaknak megfelelő köszönéssel, a polgár nemének, életkorának megfelelő megszólítással - ha a rendőr egyenruhát visel - tisztelgéssel és a tervezett intézkedés közlésével kell megkezdeni. Polgári ruhában intézkedő rendőr szolgálati igazolványa felmutatásával igazolja a rendőrséghez tartozását és intézkedési jogosultságát.
13. § (1) A rendőr szabálysértés észlelése esetén feljelentést tesz, vagy jogszabály által meghatározott esetekben helyszíni bírságot szab ki. Figyelmeztetést csak azon szabálysértés esetén alkalmazhat, ahol helyszíni bírságot szabhat ki.
16. § A kép- és hangfelvétel készítése (Rtv. 42. §) során annak hitelességét tanúk igénybevételével vagy más módon igazolni kell.

A vizsgálat megállapításai
	1.) A Pest megyei Rendőr-főkapitányság Vezetője megkeresésem alapján vizsgálatot rendelt el, melynek eredményéről a 2000. augusztus 30. napján kelt átiratában a következőkről tájékoztatott:
Panaszost, aki 2000. május 7-én Vác lakott területén a GKU.954. frsz. személygépkocsival közlekedett, két különböző rendőrjárőr, először  11.11 órakor, majd 18.25 órakor, gyorshajtás szabálysértése miatt helyszíni birsággal sújtotta. Először 7000 Ft helyszíni bírságot szabtak ki, mert 50 km/óra megengedett sebesség helyett 70 km/óra sebességgel, másodszor 6000 Ft helyszíni bírságot, mert ugyancsak a megengedett sebességet túllépve közlekedett.
Panaszos mindkét helyszíni bírságot elfogadta, melyet aláírásával igazolt. Az irathoz csatolta az erről szóló okiratok  másolatát és  a gyorshajtás tényét bizonyító felvételeket.
Panaszos a 2000. május 15-én kelt  beadványában kérte a Váci Rendőrkapitányságtól a szabálysértésekről készült felvételek bemutatását. A kapitányság vezetője a beadványt rendőri intézkedés miatti panasznak tekintette és elrendelte annak kivizsgálását.
A vizsgálat során a rendőrkapitányság beosztottai 2000. május 22-én, majd ezt követően a BRFK VIII. kerületi Rendőrkapitányságon keresztül is, több alkalommal írásban és távbeszélőn  eredménytelenül keresték panaszost, hogy személyesen meghallgathassák és a kért felvételeket neki bemutathassák. Az egyik megkeresésre K. Pétertől kapott válasz szerint panaszos külföldön tartózkodott és csak június 9-re volt visszaérkezése várható. Mivel a tv. 93. § (2) bekezdésének rendelkezése szerint a rendőri intézkedés elleni panaszról a beérkezésétől számított 8 napon belül indokolt határozattal kell dönteni, a panaszt a Váci Rendőrkapitányság  vezetője elbírálta és 2000. május 30-án kelt határozatával elutasította. E határozat ellen panaszos fellebbezéssel nem élt.
A Főkapitányság vizsgálata megállapította azt is, hogy a panaszos által kifogásolt intézkedések alkalmával a gyorshajtást a MUVITAS VHT 700 típusú műszerrel rögzítették HI-8 kazettára. A műszer videotachográfként működött, videokamerával szerelve, ezért alkalmas volt arra, hogy panaszos a helyszínen megtekinthesse a felvételeket. Azt, hogy erre miért nem került sor, tanúk hiányában valamint azért mert a panaszos személyes meghallgatására sem kerülhetett sor, megállapítani nem lehetett. Ugyanezen ok miatt nem sikerült tisztázni a második alkalommal intézkedő rendőr hangnemére vonatkozó panasz alaposságát sem.
A Főkapitányság Vezetője szerint vélelmezhető, hogy a panaszos, a sérelmezett rendőri intézkedéskor, az intézkedőnek a  jogszabályban előírt kioktatási kötelezettségét (10/2000. (II.23.) BM sz. rendelet 2. § (1), (2) bekezdései)  értelmezhette fenyegetésként.
A Főkapitányság Vezetője tájékoztatott arról is, hogy a rendőrség által használt közúti sebességmérő eszközök használatáról a 28/1999. ORFK intézkedés rendelkezik. A jelenleg alkalmazott eszközök közül a radaros elven működő  MESTA, MICRO SPEED, SPEEDOPHOT  és  MULTINOVA  készülékeket használják, melyeket gyárilag kazettázott 400 ASA érzékenységű filmmel látják el. Ezeknél  nincs lehetőség a felvétel helyszínen való bemutatására. Az ellenőrzéseket kizárólag olyan műszerekkel végzik, melyeket az Országos Mérésügyi Hivatal hitelesített.
Utalt arra  is, hogy a helyszíni bírság alsó és felső határát jogszabály rögzíti, annak konkrét mértékéről az intézkedő rendőr a helyszínen dönt, figyelemmel az arányosság követelményére. Amennyiben az intézkedés alá vont a szabálysértést nem ismeri el, az intézkedő rendőrnek a szabálysértési feljelentést meg kell tennie. A bírság összege sem képezheti vita tárgyát, amennyiben erre mégis sor kerülne, ugyancsak szabálysértési feljelentést kell tennie az intézkedő rendőrnek (10/2000. (II.23.) BM rendelet 2. § (2) bekezdés).
	2.)  A Pest megyei Rendőr-főkapitányság Vezetőjének tájékoztatását, az általa elrendelt vizsgálat megállapításait, összevetve a hatályos jogszabályok rendelkezéseivel, elfogadtam.
Megállapítottam, hogy panaszos helyszíni bírságolásainál a rendőrjárőrök a jogszabályok rendelkezései alapján  és szerint jártak el (Rtv. 1. § (2) bekezdés b) pont, 13. § ; Sztv. 82. § (1) bekezdés a) pont, 134. § ; Korm. rendelet 54. § ; 10/2000. (II.23.) BM rendelet; R. Szolg. Szab. 13. §).
Panaszos kérelmének megfelelően a gyorshajtásai miatt kiszabott helyszíni bírságok megalapozottságára vizsgálatom ugyan nem terjedt ki, a rendelkezésemre álló adatok alapján is  (panaszos okirati elismerő nyilatkozata és a fényképfelvételek) megállapítható azonban, hogy egyik helyszíni bírságolás sem okozott alkotmányos visszásságot.
Nem okozott alkotmányos visszásságot az sem, hogy a helyszíni bírságot kiszabó rendőrjárőr felhívta panaszos figyelmét arra, amennyiben nem ismeri el a szabálysértés elkövetését, úgy ellene megteszi a szabálysértési feljelentést. A helyszíni bírságolásnál ugyanis jogszabály rendelkezik arról  (10/2000, (II.23.) BM rendelet), hogy a szabálysértés elkövetőjét a jogkövetkezményekre ki kell oktatni. Ugyanitt rendelkezik a jogszabály arról is, hogy ha a szabálysértés elkövetője a helyszíni bírságolás tényét nem veszi tudomásul, az intézkedő rendőr köteles  a helyszíni bírságolást befejezni és közölni az elkövetővel, hogy ellene a feljelentés megteszi. Nem okozott tehát alkotmányos visszásságot az, hogy a rendőrjárőr felhívta panaszos figyelmét, a szabálysértési eljárásban nagyobb lehet a kiszabható  bírság összege, mint a helyszíni bírságolás során. A gyorshajtás miatt kiszabható bírság összege a szabálysértési eljárásban 1000-30.000 Ft-ig terjedhető lehet /Korm. rendelet 54. § (1) bekezdés/. A helyszíni bírság során alkalmazható bírság 500-10.000 Ft-ig terjedhet (Sztv. 135. § (1) bekezdés).
Panaszosnak az a sérelme, hogy a helyszínen nem tekinthette meg a gyorshajtását bizonyító felvételeket, bizonyítottsága esetén sem sértette a védelemhez való alkotmányos jogát. Panaszos elismerte a szabálysértés elkövetését, ennélfogva a felvételek megtekintésének nincs kihatása az említett alkotmányos jogra. A szabálysértés elkövetésének el nem ismerése esetén pedig módja lett volna a szabálysértési eljárás során valamennyi irat, így a fényképfelvételek megtekintésére is.
A vizsgálat során nem volt megállapítható az, hogy a rendőri intézkedés kifogásolt módja sértette-e panaszosnak az emberi méltósághoz való jogát. A második alkalommal intézkedő rendőrnek a panaszos által sérelmezett megjegyzései, bizonyítottságuk esetén kifogásolhatók és helyteleníthetők lennének, de arra tartalmuknál fogva nem alkalmasak, hogy az emberi méltósággal összefüggésben visszásságot okozzanak.
	Mindezek alapján  megállapítottam, hogy a panaszos helyszíni bírságolása és annak módja az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmet nem szenvedett, alkotmányos visszásságot nem okozott. Az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében deklarált emberi méltósághoz való jog, valamint az Alkotmány 57. § (3) bekezdésében megfogalmazott védelemhez való jog sérelmét sem lehetett bizonyítani.
	A vizsgálatot befejeztem, ajánlást nem teszek. Erről panaszost, a Pest megyei Rendőr-főkapitányság Vezetőjét és a Váci Rendőrkapitányt jelentésem megküldésével tájékoztatom.

Budapest, 2000. november 14.

Gönczöl Katalin