OBH 2252/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy 1999. IV. 2-án kelt és Tarján Község Önkormányzata jegyzőjéhez (Jegyző) címzett beadványának kivizsgálását a jegyző elmulasztotta. 
	A beadvány alapján a jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bek.), valamint a jogorvoslathoz való jog (Alkotmány 57. § (5) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 
	Iratok beszerzése és tájékoztatás céljából megkerestem a Jegyzőt. 

Megállapított tényállás
	Panaszos saját telke szélességének kivizsgálását kérte, melynek egy részén panaszos szomszédja a csapadékvizet vezeti el. 
	Mint panaszos írja: ".... az önkormányzat építésze szomszédunknak ...... elajándékozta telkünk egy részét, amin a szomszédunk csatornáját elvezeti. Sajnos télen házunk megközelíthetetlen. A lejtős talajon a víz a nagykapu előtt megáll, megfagy. A kiskapu előtt a mi házunk elvezető csatornáiból kifolyó víz is lefagy. Rosszullét esetén sem mentő, sem tűzoltókocsi nem tud megközelíteni. Levélben kértem erre választ 30. nap elteltével. Levelemre kellett volna válaszolnia a jegyzőnek." 
	Az Országgyűlési Biztosok Hivatala vezetőjének 2000. május 23. napján történő megkeresésére a Jegyző egyebek mellett arról adott tájékoztatást, hogy panaszos önkormányzathoz intézett beadványának határidőben történő kivizsgálása az építésügyi előadó mulasztása miatt elhúzódott, amely miatt a jegyző "belső intézkedést" hozott. Ugyanakkor a jegyző egyidejűleg csatolta panaszosnak a kérelmére adott - 824/2000. számú és 2000. V. 26-án kelt - tartalmilag tájékoztatásnak minősülő levelét. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
•	Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja."
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
A 16. § (3) bekezdése szerint "A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával."
A 42. § (1) bekezdése előírja, hogy "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."
•	A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 191. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését."
A (3) bekezdés szerint "A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani."
A 192. § (1) bekezdése értelmében "Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását."
A (2) bekezdés előírásai szerint "A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás."
	Az Áe. már hivatkozott rendelkezései értelmében panaszos kérelmét tartalma szerint kell elbírálni. Álláspontom szerint a kérelmező olyan tartalmú panasza, hogy az ő telkén vezeti szomszédja a csatornáját, és a belőle kifolyó víz az ő házát megközelíthetetlenné teszi, birtokvédelemre irányuló kérelemnek tekinthető. 
	Annak a kérdésnek az eldöntésére, hogy a kialakult állapot birtokháborításnak minősül-e, a Ptk. alapján a jegyző, illetve a bíróság jogosult. Azt azonban megállapítottam, hogy a jegyző elmulasztotta döntését határidőben meghozni. A vizsgálat rámutat arra, hogy az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII.15.) AB számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."
	A vizsgálat azt is feltárta, hogy a jegyző elmulasztotta döntését határozatba foglalni. Ugyanis az Áe. idézett szabályai szerint a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. 
	A vizsgálat megállapította, hogy a jegyző mulasztásával megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét (Alkotmány 2. § (1) bek.). Ugyanekkor ez a mulasztás az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati joggal összefüggésben is visszásságot okozott. Ha a jegyző nem tartotta megalapozottnak a birtokvédelmet kérő bejelentést, akkor a beadványt el kellett volna utasítani. Azzal, hogy a jegyző panaszos ügyében határozatot nem hozott, akadályozta panaszost jogorvoslati joga érvényesítése lehetőségének gyakorlásában. 

Kezdeményezés
	A felhívott alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1)-(3) bekezdésére való hivatkozással - kezdeményezem a jegyzőnél, hogy a panasz alapján haladéktalanul hozzon határozatot; továbbá kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított álláspontjáról, tervezett vagy megtett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék.
	A már említett törvény 24. §-ára hivatkozással kezdeményezem Tarján Község Önkormányzata Képviselő-testületénél a jegyző felelősségre vonására irányuló eljárás megindítását, s kérem hogy a Képviselő-testület az eljárás megindításával kapcsolatos álláspontjáról - a törvény eltérő rendelkezése hiányában - 60 napon belül, az eljárás eredményéről pedig, annak befejezését követő 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék. 
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint Tarján Község Önkormányzatának - jegyzőjét -, polgármesterét, illetve a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2000. augusztus 10.

Gönczöl Katalin