Előadó: Dr. Somosi György

Jelentés az OBH 2196/2000. számú ügyben

Az eljárás megindítása

A Budapest, XVIII. kerületi panaszos több környékbeli lakó aláírásával ellátott beadványában azt sérelmezte, hogy a lakóhelye közelében található játszótér elkerített részén lévő sportpályán folyó kosárlabdázás zavarja a környéken lakók nyugalmát. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.

Eljárásom során az ÁNTSZ Fővárosi Intézetének tisztifőorvosától kértem tájékoztatást a panasszal kapcsolatos álláspontjáról.

A megállapított tényállás

A kosárlabda palánkot az önkormányzat az "Ezer kosárlabda palánkot Budapestnek" elnevezésű pályázaton nyerte el, melyet a Fővárosi Közgyűlés Egészségügyi és Sport Bizottság Sportalbizottsága hirdetett meg. A XVIII. kerület 13 helyszínnel pályázott és valamennyi pályázata eredményes volt. A palánk költségének 35-35 %-át a kerületi önkormányzat és a fővárosi önkormányzat, 30 %-át pedig az Adidas Budapest Kft. biztosította.

A panaszos 2000. április 10-én fordult az ÁNTSZ Fővárosi Intézetéhez. "Közérdekű bejelentés, lakossági kérelem" tárgymegjelölésű beadványában a pálya törvény- és környezet ellenességének megállapítását, továbbá annak elrendelését kérte, hogy a pályát az önkormányzat szüntesse meg, illetve helyezze át.

A Fővárosi Intézet zaj- és rezgésvizsgáló laboratóriumi osztálya előzetes értesítést követően 2000. május 27-én helyszíni vizsgálatot tartott. A panaszos elmondta, hogy a kerítéssel leválasztott, aszfaltozott pálya zaja főként a délutáni, esti órákban zavaró, bár a nagy meleg miatt a pályán ritkán játszanak. Beszámolt arról is, hogy a kosárlabda-palánk eltörött.

A Fővárosi Intézet 2000. július 18-án telefonon érdeklődött a panaszos házastársánál, aki elmondta, hogy a törött palánkot nem javították meg, és a nyári szünetben a pályát gyakorlatilag nem használják.

Az ÁNTSZ-nek az országgyűlési biztos részére küldött tájékoztató levele szerint a panaszos házastársa ígéretet tett arra, hogy értesíti a Fővárosi Intézetet, ha a vizsgálatot érdemes lesz elvégezni. Ilyen értesítés az Intézethez nem érkezett.

Az ügy jogszabályi háttere

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény

99. § A tulajdonos jogosult a dolgot használni és a dologból folyó hasznokat szedni, viseli a dologgal járó terheket és a dologban beállott azt a kárt, amelynek megtérítésére senkit sem lehet kötelezni.

100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.

115. § (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.

188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják, birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény

8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen:... sport támogatása...az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.

A sportról szóló 2000. évi CXLV. törvény

54. § A sport társadalmilag hasznos céljainak megvalósítása érdekében az állam:
c) elősegíti az egészséges életmód és a szabadidősport feltételeinek megteremtését;
d) e törvénybe foglaltak szerinti különleges eszközökkel is támogatja a gyermek- és ifjúsági sportot, a nők és a családok sportját, a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok, valamint a fogyatékosok sportját.

59. § (1) A települési önkormányzat kötelező feladata illetékességi területén a helyi sporttevékenység támogatása.
(2) Ennek formái különösen:
c) a tulajdonában álló sportlétesítmények fenntartása, működtetése.

60. § (1) A települési önkormányzat az 59. §-ban meghatározott kötelező feladatai mellett illetékességi területén a helyi sporttevékenységet elsősorban a következő módon támogathatja:
a) a tulajdonában álló sportlétesítmények fejlesztésével;
b) a külön jogszabályban meghatározott nemzeti sportszabvány alapján új sportlétesítmények építésével;
c) a szabadidősport feltételeinek fejlesztésével;
d) a gyermek- és ifjúsági sport, az utánpótlás-nevelés, a nők és a családok sportjának, a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok és a fogyatékosok sportjának, illetve a tömeges részvétellel zajló sportrendezvények lebonyolításának segítésével;
f) az iskolán kívüli, önszerveződő sporttevékenység feltételeinek elősegítésével.

A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V.12.) MT rendelet

2. § (3) Veszélyes mértékűnek minősül az a zaj is, amelyre - jellegéből adódóan - határértéket nem lehet előírni, illetőleg a zajkeltés azonos körülmények között nem ismételhető, de érzékszervi észleléssel megállapíthatóan emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja.

A 12/1983. (V.12.) MT rendelet melléklete a zaj- és rezgéskibocsátással járó szolgáltatási tevékenységekről.
19. Szórakoztató, kulturális és sport szolgáltatás.

Az önkormányzatok tulajdonában lévő ingatlanvagyon nyilvántartási és adatszolgáltatási rendjéről szóló 147/1992. (XI. 6.) Korm. rendelet

Játszótér
Főként a gyermekek részére fenntartott - játszószerekkel vagy sportolásra alkalmas területekkel és eszközökkel ellátott - közhasználatú terület. Idetartoznak a lakótelepek, közparkok játszóterei és a szabadidő eltöltését biztosító nem egyesületi kezelésben lévő sportterületek.

Közhasználatú zöldterület
A település mikroklímájának javítására, szerkezetének tagolására, a település lakóinak felüdülésére szolgáló nagyobbrészt növényzettel borított terület (beleértve a kerti burkolattal, valamint fásítással kialakított pihenést, védelmet szolgáló területet is). Zöldterület a közpart (parkterület, játszótér) és a közjóléti erdő (pihenőerdő, parkerdő).

Az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII.29.) KTM rendelet

9. § (1) A következő építési tevékenységek csak építési engedély alapján végezhetőek:
ea) közterületen park, sportpálya, játszótér létesítése.

A testnevelés és a sport megújításának koncepciójáról szóló 24/1993. (IV. 9.) OGY határozat

Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Alkotmányával összhangban megállapítja, hogy a testnevelés és a sport olyan nemzeti ügy, amelynek gyakorlása - a kötelező testnevelés kivételével - az állampolgárok szabad és önkéntes elhatározásán alapul, ugyanakkor az ifjúság erkölcsi és fizikai nevelésében betöltött szerepét tekintve az oktatásban a szellemi neveléssel egyenrangú. Lehetővé kell tenni tehát, hogy a testnevelés és a sport valamennyi - az egyén és a társadalom szempontjából - hasznos funkciója (egészségmegőrzés, rehabilitáció, nevelés, személyiségformálás, mozgáskultúra fejlesztése, nemzeti tudat erősítése, a közösségi magatartás kialakítása, a társadalmi mobilitás segítése, a hon védelmére való alkalmasság fejlesztése, a nemzetek és az országok közötti kapcsolatok fejlesztése, a szabadidő kulturált eltöltése, szórakozás és szórakoztatás) érvényesülhessen. Ennek érdekében az állam elismeri, ösztönzi és támogatja a testneveléssel és a sporttal foglalkozó társadalmi szervezeteket, azok önszervező és önszabályozó tevékenységét.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

1. A panaszost a lakóháza melletti játszótéren kialakított sportpályán folyó kosárlabdázás, a labdák pattogása, a palánkhoz és a gyűrűhöz csapódásának zaja zavarja.

A sport a nemzeti egészségfejlesztés alapvető eszköze, a szabadidő eltöltésének társadalmilag is hasznos módja, amely jelentős szerepet tölt be az ifjúság erkölcsi-fizikai nevelésében, a személyiség formálásában.
A mozgásgazdag életmód szükségességét és hasznosságát kifejező szemlélet terjesztése, a meglévő létesítmények korszerűsítése és újak kialakítása hozzájárul a fiatalok életmódjának, szabadidős tevékenységének helyes irányba tereléséhez. A biztonságos sportolás feltételeinek megteremtésével  a szülők is szívesebben engedik sportolni gyermekeiket.

2. A lakossági panasz vizsgálatakor szükséges a tulajdonjog tartalmának elemzése.
A tulajdonjog tartalmát egyfelől a tulajdonost megillető alanyi jogokkal, másfelől a tulajdonost terhelő kötelezettségekkel lehet jellemezni. A terhek viselésének kötelezettsége éppúgy a tulajdonjog tartalmát alkotja, mint a tulajdonost megillető jogosultságok rendszere.

A Ptk. 99. §-a alapján a tulajdonos viseli a dologgal járó terheket. A dolog természetéből adódó terhek (karbantartási, felújítási, üzemeltetési költségek) és a közterhek (adók, illetékek stb.) mellett a dologgal járó terhek külön csoportját alkotják a tulajdonjog részjogosítványainak korlátozásai, melyekkel szemben a tulajdonost tűrési kötelezettség terheli. Ezek valamely egyébként kizárható magatartás (pl. átjárás) tűrésének kötelezettségében vagy egy, a tulajdonos által egyébként tanúsítható magatartástól való tartózkodásban nyilvánulhatnak meg (szomszédjogi korlátok).

A tulajdonjog korlátai szorosan kapcsolódnak a terhekhez, kötelezettségekhez. A magántulajdon korlátozásai körében megkülönböztethetjük a magánjogi és a közjogi jellegű korlátokat. A tulajdonjog magánjogi jellegű korlátaira általában jellemző, hogy azok negatív tartalmú kötelezettségek: tartózkodási, tűrési kötelezettségek. A tulajdonjog közjogi jellegű korlátozása körében tevésre irányuló kötelezettségekkel is találkozhatunk.

Külön ki kell emelni a Ptk. 100. §-át, a szomszédjog általános szabályát, amely úgy rendelkezik, hogy a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. Így pl. tilos gáz, füst, zaj útján a szomszédos telekre olyan áthatást gyakorolni, amely a szomszédot szükségtelenül zavarja, vagy amely jogai gyakorlását veszélyezteti.

A szomszédjog általános szabályával (a szükségtelen zavarás általános tilalmával) kapcsolatban nehéz feladat hárul a gyakorlatra. Az általános szabályt konkrét életviszonyokra alkalmazva kell kijelölni a szükségszerű és a szükségtelen zavarás közötti határvonalat. Amilyen mértékben szükségszerű a zavarás, olyan mértékben tűrési kötelezettséget jelent a szomszédnak. Amilyen mértékben viszont szükségtelen, olyan mértékben korlátozza a tulajdonos használati jogát. A szükségtelen zavarás fogalmát a törvény nem definiálja.

A másokat zavaró tevékenység csak akkor tiltott, ha a zavarás szükségtelenül következik be. Másként: amennyiben a zavarás szükségszerű, a cselekmény nem jogellenes.

3. A helyi önkormányzatokról szóló törvény települési önkormányzati feladatként határozza meg a sport támogatását, az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítését.

Köztudomású tényként fogadható el az, hogy a sportpályákon folyó sportolási tevékenység  hangzajhatással jár együtt: a játékosoktól és a nézőktől származó zajongás (kiabálás) mellett egyéb zavaró hatások is jelentkeznek (a labda pattogása; kapufának, palánknak ütődése). A jelenlegi helyzet adott, vagyis a lakótelepen játszótér található, ahol elkerített sportpálya van.

A rendkívül tömör beépítettségű, nagyszámú családnak otthont adó lakótelepeken a jelentős lakosságszám és a sűrű beépítettség miatt a zavaró körülmények fokozottabban jelentkeznek, ami gyakoribb konfliktushelyzeteket eredményezhet.

A játszótér főként a gyermekek részére fenntartott - játszószerekkel vagy sportolásra alkalmas területekkel és eszközökkel ellátott - közhasználatú terület. Idetartoznak a lakótelepek, közparkok játszóterei és a szabadidő eltöltését biztosító nem egyesületi kezelésben lévő sportterületek. A játszótér tehát elsődlegesen a fiatalok szabadidős tevékenységére (játék, sport) szolgáló terület, amely a sűrűn beépített lakóterületek szerves része. A közhasználatúság feltételezi, hogy annak használata nem korlátozott, illetve nem korlátozható. A játszótér használata a napszaktól és az időjárási körülményektől függ.

A játszóterek korszerűsítése, a sportolási lehetőségek javítása, az újabb sportág űzéséhez szükséges tárgyi feltételek megteremtése - a konkrét esetben a kosárlabda-palánk kihelyezése - olyan intézkedés, amely nem kifogásolható.

4. A fentiek alapján álláspontom az, hogy a játszótéren kialakított sportpályán folyó sportolással együttjáró zavarás szükségszerű, azt a tulajdonosok tűrni kötelesek.

Az önkormányzat a palánk kihelyezésével és ezáltal a kosárlabdázás feltételeinek megteremtésével nem okozott a vizsgálattal érintett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot, mert a szükségszerű zavarással kapcsolatos tűrési kötelezettség magában foglalja a játszótér létéből adódó terheket is.
A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján az ÁNTSZ eljárása sem ad okot alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítására.

Budapest, 2002. március 19.

										Lenkovics Barnabás