OBH 2183/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása
	K.G. (továbbiakban: a panaszos) adó-végrehajtási eljárás keretében tartott ingóárverésen tehergépkocsit vásárolt. A gépkocsi forgalmi engedélyébe banki elidegenítési korlátozás volt bejegyezve. A panaszos beadványában sérelmezte, hogy amikor a tulajdonjogban bekövetkezett változás bejelentésére vonatkozó kötelezettségének teljesítése céljából a Szegedi Rendőrkapitányságon megjelent, a közlekedésigazgatási ügyintéző a gépjármű átírását a forgalmi engedélyben bejegyzett elidegenítési korlátozás miatt megtagadta.
	Sérelmesnek tartotta még a panaszos, hogy a tulajdonos változás átvezetésekor a rendőrség a forgalmi engedélyt benntartja, és erről igazolást állít ki, amivel azonban a forgalomban részt venni nem lehet.
	A panasz alapján az országgyűlési biztos általános helyettese a jogállamiság szerves részét képező tisztességes eljáráshoz és a tulajdonhoz való joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás
	A panaszos 2000. március 29-én az eredetiségvizsgálat elvégzését igazoló jegyzőkönyvvel, az árverési jegyzőkönyvvel és a végrehajtást foganatosító APEH levelével a birtokában felkereste a Szegedi Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályát, és kérte a gépjármű tulajdonjogának átírását.  Az iratok áttekintése után a közlekedésigazgatási ügyintéző arról tájékoztatta a panaszost, hogy az átírást csak akkor tudja elvégezni, ha becsatolja a forgalmi engedélybe bejegyzett elidegenítési korlátozás jogosultjának törléshez való hozzájárulását. Az ügyintéző állásfoglalását követően a panaszos megkereste az Igazgatásrendészeti Osztály vezetőjét, aki az ügyintézőjével azonos álláspontot képviselt. Ezt követően a panaszos hosszadalmas és költséges utánajárással beszerezte az elidegenítési korlátozás törléséhez való hozzájárulást. A hozzájárulás becsatolását követően a gépjármű tulajdonjogában bekövetkezett változást átvezették.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény

•	Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény

•	A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény

•	A panasz keletkezésekor hatályban volt 48/1997. (VIII.26.) BM rendelet a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról

A vizsgálat megállapításai
	Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. Tulajdonjogot szerezni eredeti vagy származékos módon lehet. Az eredeti szerzésmódot az különbözteti meg a származékostól, hogy míg származékos szerzés esetén a tulajdonjogot a korábbi tulajdonos ruházza át az új tulajdonosra, és ennek során nem ruházhat át több jogot, mint amennyivel maga is rendelkezett, addig az eredeti szerzés a korábbi tulajdonos személyétől függetlenül történik, vagyis az új tulajdonos a korábbi tulajdonost megillető jogoktól, kötelezettségektől szuverén, és így a dolgot terhelő korlátozásoktól mentesen szerez tulajdonjogot. A Ptk 120. § (1) bekezdése az árverést az eredeti szerzésmódok között nevesíti, amikor kimondja, hogy aki a dolgot hatósági határozat vagy árverés útján jóhiszeműen szerzi meg, tulajdonossá válik, tekintet nélkül arra, hogy korábban ki volt a tulajdonos. Az eredeti tulajdonszerzés egyik leggyakoribb esete tehát az árverés. Az árverés útján történő szerzésnek, mint eredeti szerzésmódnak tartalmi sajátossága a tehermentesség, vagyis a szerzéssel egyidejűleg a dolgot terhelő kötelezettségek megszűnnek.
Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény 87. § (3) bekezdése szerint az adó-végrehajtási eljárásra a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (Vht) III-VII. fejezetének rendelkezéseit kell alkalmazni. A Vht ingóárverésre vonatkozó szabályai szerint az árverési vevő a dolog tulajdonjogát a vételár kifizetésével szerzi meg, így amikor a panaszos az elárverezett gépjármű vételárát kifizette, új tulajdonjogot szerzett, és az ingóságot terhelő korlátozás, elidegenítési tilalom megszűnt. A Szegedi Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályának tehát a gépjármű tulajdonjogában bekövetkezett változást a panaszos kérelmének megfelelően, tehermentesen, további iratok becsatolása nélkül kellett volna átvezetnie. A tehermentesség igazolására ebben az esetben éppen elég bizonyítékul szolgál az árverési jegyzőkönyv és az APEH rendőrkapitánysághoz intézett levele, melyben a tulajdonjog tehermentes átvezetését kérte. Az Igazgatásrendészeti Osztály ügyintézője a tehermentes átvezetést megtagadta, azt csak a banki feloldó nyilatkozat becsatolása után végezte el, ezért eljárása az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiság tartalmi elemét képező tisztességes eljáráshoz való joggal és az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében foglalt tulajdonhoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
	A panaszos sérelmezte, hogy a tulajdonváltozás átírásának idejére a rendőrhatóság a forgalmi engedélyt visszatartja, és ennek időtartama alatt a gépjármű nem vehet részt a forgalomban. Az átírás időtartama a panaszos esetében valóban elhúzódott, így tulajdonosi jogait az általános elintézési időhöz képest hosszabb ideig nem gyakorolhatta. A panasz keletkezésének idején hatályos, a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló 48/1997. (VIII.26.) BM és a jelenleg hatályos 35/2000. (XI.30.) BM rendelet azon rendelkezéseit, mely szerint a gépjármű az átíráskor benntartott forgalmi engedélyről kiadott igazolással nem csak a forgalmi engedéllyel magával vehet részt a forgalomban, mint esetlegesen alkotmányos jogot sértő vagy veszélyeztető rendelkezést az országgyűlési biztos nem vizsgálhatja. Jogszabály alkotmányellenességének vizsgálatára az Alkotmánybíróságnak van hatásköre.

Ajánlás
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-ában foglalt felhatalmazásom alapján a megállapított visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az alábbi kezdeményezést teszem:
	Felkérem a Szegedi Rendőrkapitányság vezetőjét, körlevélben tájékoztassa munkatársait arról, hogy - többek között - a hatósági határozattal vagy árveréssel történő tulajdonszerzés eredeti szerzésmódnak minősül, vagyis a korábbi tulajdonossal szemben fennállt korlátozások, kötelezettségek megszűnnek, az új tulajdonos tehermentesen, korlátozás nélkül szerez tulajdonjogot, és a hatósági nyilvántartást is ennek megfelelően kell módosítani, illetve vezetni.

Budapest, 2002. január 31.

Takács Albert