OBH 2145/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A Tokodi Üveggyár Kft. környezeti zajkibocsátását sérelmező állampolgári panasz alapján 1999 áprilisában OBH 5647/1997. számon vizsgálatot folytattam.
	Az Országgyűlési Biztosok Hivatalába 2000 áprilisában érkezett ismételt beadványban egy másik érintett tokodi lakos arról tájékoztatott, hogy a környezeti zajkibocsátás egyáltalán nem csökkent. Emellett beszámolt arról is, hogy naponta több alkalommal a gyár elszívójából távozó gázszag érezhető az udvarán.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az Alkotmány 70/D. §-ában deklarált legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt az ügyben ismét vizsgálatot rendeltem el.
	Újabb eljárásom során - figyelemmel a korábbi jelentés elkészülte után kapott információkra - az alábbi kérdések megválaszolására kértem az Észak-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatóját:
•	Milyen zajcsökkentő beruházások történtek a gyárban a leállás alatt és azt követően? Milyen mértékű zajcsökkenés várható ezektől?
•	Sor került-e a tervezett lakossági fórumra? Ha igen, azon milyen, a környezeti zajkibocsátás további csökkentésére irányuló tervekről esett szó?
•	Honnan származhat a panaszos által gyakran érzett gázszag?
•	Kért-e támogatást a gyár a Környezetvédelmi Alaptól?

A megállapított tényállás

Előzmények
	Az OBH 5647/1997. számú vizsgálati jelentés tartalmazza, hogy a Felügyelőség a zajkibocsátási határértékek teljesülésének határidejéül 1996. szeptember 30-át jelölte meg, majd a határidőt 1997. május 31. napjára módosította.
A vizsgálatok alkalmával a zajkibocsátás 20, majd 28 dB-lel haladta meg a zajkibocsátás megengedett határértékét.
	A korábbi vizsgálat során megállapítottam, hogy a Felügyelőség az állampolgárok nagyobb körét érintő probléma rendezése érdekében számos intézkedést tett: zajkibocsátási határértékeket állapított meg, ellenőrző méréséket végzett, az üzemeltetőt zajbírság megfizetésére kötelezte. A felsorolt eljárási cselekmények érdemi intézkedések ugyan, azonban a sérelmezett állapot nem szűnt meg, tehát a Felügyelőség korábbi intézkedései nem hozták meg a kívánt eredményt.
	A jelentésben felkértem az Észak-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség igazgatóját, hogy a rendelkezésére álló eszközökkel gondoskodjon az Üveggyár működéséből eredő, több éve fennálló sérelmes állapot mielőbbi megszüntetéséről.
	A Felügyelőség Igazgatója által korábban rendelkezésemre bocsátott, a Tokodi Üveggyár hivatalos helyiségében 1999. szeptember 7-én készült jegyzőkönyv tartalmazza, hogy az "U" kemence felújításának szerződéstervezete elkészült. A leállást december 6-tól január 15-ig tervezik, ez alatt a szükséges zajcsökkentő beruházások megtörténnek. Az alkalmazott technológia a jövőben várhatóan jelentősen megváltozik. Ezzel kapcsolatban a gyár és az érintett lakosság közötti kapcsolatok normalizálására fórumot terveznek. A folyamatban lévő munkálatok költségeihez a Környezetvédelmi Alaptól támogatást kérnek a pályázati felhívás előírásai szerint.
	A Felügyelőség Igazgatója tájékoztatott a Tokodi Üveggyár környezeti zajkibocsátása ügyében 2000-ben, illetve a 2001. év első hónapjaiban tett intézkedéseiről. Eszerint a 2000-ben elvégzett ellenőrző zajvizsgálat alkalmával lényegében változatlan zajkibocsátást tapasztaltak. A zajcsökkentés érdekében érdemi intézkedés nem történt. A 2000. év elejére tervezett rekonstrukció elmaradt, így nem került sor a lakossággal való kapcsolatfelvételre sem.
	A Felügyelőség 2001. február 8-án a veszélyes mértékű zajkibocsátás miatt 2 027 738 Ft. zajbírsággal sújtotta a Kft-t. Az indokolás szerint a Kft. zajemissziója továbbra is meghaladta a környezetvédelmi hatóság H-25631/1995. számú határozatában megállapított zajkibocsátási határértéket, amely nappal: 50 dB, éjjel: 40 dB. A 2000. december 8-án tartott ellenőrző zajvizsgálat szerint a Gy. u. 5. szám alatti lakóépület (itt lakik a panaszos) védendő homlokzata előtt az A-hangnyomásszint értéke nappal és éjjel 65 dB volt. A túllépés mértéke a megengedett zajkibocsátási határértékekhez képest: 15 dB, illetve 25 dB A korábbi mérésekhez viszonyítva változás nem történt.
	2001 januárjában a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi IL. tv. alapján a Felügyelőség mint hitelező kérte a Tokodi Üveggyár Kft-vel szemben fizetésképtelenség miatt a felszámolási eljárás megindítását. A kérelemben a Felügyelőség hivatkozott az 1999. október 23-án jogerőre emelkedett zajbírságot kiszabó határozatára, melynek megfizetésére a kötelezettet több alkalommal is felszólította. Az adós 100000-100000 Ft. befizetését követően fizetési haladékot kért, melyet a Felügyelőség - a kérelemben előadott ütemezésnek megfelelően - engedélyezett. A Kft. a befizetést az általa kért ütemezésben nem teljesítette. A befizetés akadályáról a hatóságot nem értesítette. A pénzösszeg behajtására irányuló intézkedés nem vezetett eredményre, mert a számlavezető pénzintézet tájékoztatása szerint a Kft. megszüntette számláját a fióknál.
	A gyár a probléma megoldásához nem kért támogatást a Környezetvédelmi Alaptól, ilyen tárgyú kérelmet a Felügyelőség nem bírált el.
	Az elmúlt években a gyár tulajdonosi köre és vezetősége többször kicserélődött. A tervezett intézkedések legfeljebb a tervezés szakaszáig jutottak, a végrehajtásra nem került sor.
	A beadványban említett gázszagot a 2000 szeptemberében és decemberében tartott ellenőrzés során nem tapasztalták sem a berendezések, sem a gyár környezetében.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.
73. § (1) Az egyes tevékenységek környezetre gyakorolt hatásának feltárására és megismerésére, valamint a környezetvédelmi követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére környezetvédelmi felülvizsgálatot kell végezni.
74. § (1) A felügyelőség az érdekeltet tevékenysége környezetre gyakorolt hatásának feltárása érdekében - teljes körű vagy részleges - felülvizsgálatra kötelezi akkor, ha környezetveszélyeztetést vagy környezetkárosítást észlel.
(2) A felügyelőség felülvizsgálatot rendel el, ha az érdekelt
a) környezetvédelmi engedélyhez kötött tevékenységet ilyen engedély nélkül kezdett meg vagy folytat, továbbá
b) kiemelten védett, védett, illetőleg védőterületen (nemzeti park, természetvédelmi terület, tájvédelmi körzet, vízminőség-védelmi terület, hidrogeológiai védőterület, ivó-, ásvány- és gyógyvízkivételek védőterületei) a környezetet veszélyeztető tevékenységet folytat.
(3) Ha a felügyelőség a környezetvédelmi felülvizsgálat alatt környezetveszélyeztetést vagy környezetkárosítást észlel, akkor az azt okozó feltárt tevékenységet a hatásterületen teljes körűen vagy részlegesen korlátozhatja, illetőleg felfüggesztheti.
79. § (1) A felülvizsgálat eredménye alapján a felügyelőség
a) engedélyezi a tevékenység folytatását;
b) az engedély megadásával egyidejűleg a szükséges környezetvédelmi intézkedések megtételére kötelezi az érdekeltet, ideértve a 72. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt biztosítékadási és céltartalék képzési kötelezettségeket is;
c) korlátozza, felfüggeszti vagy megtiltja a tevékenység folytatását, illetőleg az erre hatáskörrel rendelkező szervnél azt kezdeményezi. A korlátozás és a felfüggesztés esetén meghatározza a tevékenység folytatásának környezetvédelmi feltételeit.
•	A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V.12.) MT rendelet
2. § (1) a) A rendelet alkalmazásában veszélyes mértékű zaj a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket.
12. § (1) A környezetvédelmi hatóság meglevő üzemi létesítményre - a 9. § (2) bekezdésében meghatározott módon - zajkibocsátási határértéket állapíthat meg és előírhatja annak teljesítési határidejét.
15. § (1) A környezetvédelmi hatóság - az első fokú közegészségügyi hatóság véleményének figyelembevételével - elrendelheti a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenység korlátozását, illetőleg felfüggesztését, ha a kötelezett nem teljesíti a 12. § (1) bekezdése alapján előírt kötelezettségét, és a mulasztásból a környezetre közvetlen, súlyos veszély származhat.
21. § (2) Bírság fizetésére kell kötelezni az üzemeltetőt akkor is, ha a környezetvédelmi hatóság által megállapított határidőt követően a meglévő üzemi létesítmény által okozott zaj továbbra is meghaladja a megállapított zajkibocsátási, illetőleg az okozott rezgés meghaladja a megengedett rezgésterhelési határértéket.
•	A zaj- és rezgésbírságról szóló 2/1983. (V.25.) OKTH rendelkezés melléklete
5. Az 1., 2. és 3. pont alapján megállapított bírság összegét a bírság kiszámításának alapjául szolgáló határérték ismételt túllépése esetén súlyosbító szorzókkal kell növelni.
A súlyosbító szorzó értéke:
a határérték második alkalommal történő túllépésekor: legfeljebb 1,5;
harmadik és minden további alkalommal történő túllépésekor: legfeljebb 2 lehet.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
•	70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. 
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján az alábbiakat állapítottam meg.

	1. A gyár zajkibocsátása a környezet elemeit több éve a kibocsátási határértéket jelentős mértékben meghaladóan terheli. Az Üveggyár zajkibocsátásának vizsgálatára először 1989-ben került sor, ekkor a legnagyobb túllépés 25 dB volt. A 2000 decemberében végzett újabb zajvizsgálat ismét jelentős határérték túllépést állapított meg. A túllépés mértéke 15 dB, illetve 25 dB. Különösen az éjszakai túllépés jelentős. A korábbi mérésekhez képest változás (javulás) nem tapasztalható.
	2. A zaj- és rezgésvédelem alapvető szankciója a zaj- illetve rezgésbírság. A bírság összegét a megengedett zajkibocsátási, illetőleg a zaj- és rezgésterhelési határérték túllépése mértékének, hatásának és ismétlődésének figyelembevételével kell megállapítani. A bírság kiszabása legfeljebb évenként ismételhető.
A Felügyelőség a határértéket meghaladó zajkibocsátás miatt ezúttal több mint 2 000 000 Ft. zajbírság megfizetésére kötelezte a gyárat. A kötelezett a korábban kiszabott, a mostaninál alacsonyabb összegű zajbírságot a kérelmének megfelelő teljesítési ütemezés engedélyezése ellenére sem fizette be, ezért kellő alappal feltételezhető a teljesítés mostani elmaradása is.
	3. 2001 januárjában a Felügyelőség már harmadik alkalommal bírságolt. A bírság összegének megállapításakor a hatóság 1,2-es értékű súlyosbító szorzót alkalmazott.
	4. A Környezetvédelmi Alaptól a gyár - bár korábban erre tett utalást - nem igényelt támogatást.
	5. A felszámolási eljárás megindítására irányuló, a Komárom-Esztergom Megyei Bírósághoz 2001 januárjában intézett kérelem sorsáról nem rendelkezem információval.
	6. Az üveggyártás a környezeti hatásvizsgálat elvégzéséhez kötött tevékenységek köréről és az ezzel kapcsolatos hatósági eljárás részletes szabályairól szóló 152/1995. (XII.12.) Korm. rendelet 1. számú melléklete alapján környezeti hatásvizsgálat-köteles tevékenység.
A környezetvédelmi felügyelőség felülvizsgálatot rendel el azokban az esetekben, melyekben a jelenlegi jogi szabályozás a tevékenység gyakorlását környezetvédelmi engedélyhez köti - vagyis a környezeti hatásvizsgálati eljárásra kötelezett tevékenységek esetében - és a tevékenységet ilyen engedély nélkül kezdték meg. A felülvizsgálat célja, hogy az annak idején az esetleges környezeti következmények megfelelő feltárása nélkül indult tevékenységek esetében pótolható legyen ez a mulasztás.
A környezetvédelmi törvény indokolása szerint: "A környezeti hatásvizsgálatról szóló fejezet az új, illetve jelentősen megváltozó tevékenységek várható hatásainak előrejelzésével, felmérésével, valamint a tevékenység megkezdésének környezetvédelmi feltételeivel foglalkozik. Nyilvánvaló, hogy ezeken túlmenően számos olyan tevékenységet folytatnak hazánkban - esetleg évtizedek óta folyamatosan - amelyek megkezdése előtt - a mai ismereteink szerint - célszerű lett volna a környezeti hatásvizsgálat elvégzése. A környezetvédelmi felülvizsgálat ezen tevékenységek környezeti hatásainak megismerését célozza. A felülvizsgálat alapján lesz lehetőség arra, hogy a működő üzemek, a már folytatott tevékenységek környezeti megfelelőségét elbírálják, és a környezetszennyezőnek bizonyult tevékenységeket a hatóságok korlátozhassák, vagy leállíthassák, illetőleg meghatározzák azokat a környezetvédelmi feltételeket, amelyek teljesítése esetén folytatható az adott tevékenység."
	7. A 12/1983. (V.12.) MT rendelet a zajbírság kiszabása mellett lehetőséget biztosít a környezetvédelmi hatóság számára, hogy elrendelje a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenység korlátozását vagy felfüggesztését, ha a kötelezett nem teljesíti a zajkibocsátási határértéket, és a mulasztásból a környezetre közvetlen, súlyos veszély származhat. A tevékenység korlátozásának vagy felfüggesztésének elrendelése a környezetvédelmi hatóság hatáskörébe tartozik, azonban ehhez szükség van az első fokú közegészségügyi hatóság véleményének figyelembevételére is.
	8. A környezetvédelmi hatóság eddigi intézkedéseivel egyetértek, azonban nem hagyható figyelmen kívül, hogy a gyár környezetében lakók semmiféle kedvező változást nem tapasztalhattak. A korábbi jelentés megállapításait fenntartva, a fentiekre tekintettel az alábbi kezdeményezéssel élek: az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem az Észak-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatóját, hogy amennyiben nem valószínűsíthető, hogy a Tokodi Üveggyár mindenkori tulajdonosai a zajt érdemben csökkentő intézkedéseket fognak végrehajtani, a lakóközösség védelme érdekében fontolja meg a 12/1983. (V.12.) MT rendelet 15. § (1) bekezdésének alkalmazását, vagy a környezetvédelmi felülvizsgálat elrendelését.
	A Felügyelőségnek a panaszos által említett gázszagra vonatkozó válaszát, vagyis azt, hogy a gyár légszennyezését évente ellenőrzik és rendellenességet nem tapasztaltak, elfogadom.

Budapest, 2001. március 13.

Gönczöl Katalin