OBH 2014/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindítása:
	Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a  dóci Önkormányzat körjegyzője nem intézkedett a szomszédja engedély nélküli építkezése ügyében. A panaszos sérelmezte továbbá, hogy bejelentéseit a helyi polgármester és hivatala nem jegyzőkönyvezik, beadványait nem  fogadják be, mert szomszédja a vezető tisztségviselő rokonsági körébe tartozik.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Érintett alkotmányos jogok:
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Alkalmazott jogszabályok:

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV törvény (továbbiakban Áe.)
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
(2) Ha a közigazgatási szerv a felettes szervének utasítására nyolc napon belül nem hoz érdemi határozatot - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével -, a felettes szerv az ügyfél kérelmére az ügyet magához vonja. A felettes szerv az ügyben első fokon jár el, vagy az első fokú eljárásra a mulasztóval azonos hatáskörű közigazgatási szervet - azzal egyetértésben - jelöl ki. A kijelölt közigazgatási szerv - ha jogszabály másként nem rendelkezik - harminc napon belül érdemi határozatot hozni köteles.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
19. § (1) A köztisztviselő a saját ügyének elintézésében nem vehet részt.
(3) Az eljárásban nem vehet részt köztisztviselőként az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése nem várható el.
(4) A köztisztviselő a közigazgatási szerv vezetőjének köteles bejelenteni, ha vele szemben kizárási ok áll fenn. A kizárási okot az ügyfél is bejelentheti. A kizárás kérdésében a közigazgatási hivatal vezetője határoz, és egyben kijelöli az ügy intézőjét.
(5) Ha a kizárási ok a közigazgatási szerv vezetőjével, illetőleg a polgármesterrel, a főpolgármesterrel, a jegyzővel, a fővárosi főjegyzővel, a megyei jogú város kerületi hivatalának vezetőjével vagy a polgármesteri hivatal köztisztviselőjével szemben merül fel, az ügyben - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a felettes szerv által kijelölt köztisztviselő vagy hatóság jár el.
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
(2) Ha a kötelezett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, az (1) bekezdés c) pontjában említett bírságot az intézkedésre kötelezett személlyel, ennek hiányában a szervezet vezetőjével szemben kell kiszabni.
(3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
(2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet.

Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény
37. § Az építésügyi hatóság elrendelheti:
a) az építési munka végzése során a kivitelezés megszüntetését és az eredeti állapot helyreállítását, az építési engedélynek megfelelő munkaműveletek elvégzését, a műszaki követelményeknek meg nem felelő anyagok vagy szerkezetek kicserélését, illetőleg az építmény részleges vagy teljes átalakítását, lebontását és újraépítését, ha a kivitelezés építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon, illetőleg az állékonyságot, az egészséget, az élet- vagy közbiztonságot veszélyeztető módon történik;

Megállapított tényállás:
	Balástya-Dóc Önkormányzatok körjegyzője a panaszos bejelentésére kötelezte a szomszédos ingatlan tulajdonosát lakóházán meghatározott munkálatok elvégzésére. Határozatában a körjegyző utalt arra, hogy az ingatlanon engedély nélkül létesített építmények ügyében külön eljárásban intézkedik. Ez nem történt meg vizsgálatom idejéig.

A vizsgálat megállapításai:
	Eljárásom során az Obtv. 18. §-ában foglaltak alapján előzetes vizsgálatot kértem a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjétől elsősorban a beadványban említett összeférhetetlenség lehetősége miatt.
	A megyei közigazgatási hivatal vezetőjének válaszából és a rendelkezésemre álló (megküldött) előzményi iratokból megállapítottam, hogy a panaszos 1997. novemberében kelt  bejelentésére a helyi körjegyző 1998. júniusában hozott csak határozatot. A körjegyző  az eljárásával megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény előírásait, amikor túllépve a törvényben előírt ügyintézési határidőt, nem intézkedett a hozzá benyújtott kérelemre. Az  Áe. 15. § (1) bekezdése értelmében pedig az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni.
	Mindezekre hivatkozva, a rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy Dóc Község Önkormányzatának Polgármesteri Hivatala elhúzódó eljárása és az ügy érdemében döntést tartalmazó közigazgatási határozatnak a kérelem benyújtását követően több mint fél évvel való meghozatala alkotmányos visszásságot okozott a vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben, figyelemmel a panaszos alkotmányos érdekeire is.
	A körjegyző eljárásával a jogbiztonság elvével összefüggésben és ezzel a tulajdonhoz fűződő alkotmányos joggal kapcsolatban visszásságot okozott, hiszen a panaszos ingatlanának állagát veszélyeztető állapot megszűntetésére kellett kötelezni a panaszos szomszédját. Az iratokból azonban megállapítottam azt is, hogy a mulasztás nem a jelenleg hivatalában lévő körjegyzőt terhelte, hiszen a kötelezéssel befejeződött építésügyi eljárás ideje alatt más volt a körjegyző. A megyei közigazgatási hivatal a vizsgálata során azonban az is megállapította, hogy a határozatban hivatkozott külön eljárást a mai napig nem folytatta le a polgármesteri hivatal. Ezért felhívta a a jelenleg hivatalban lévő körjegyzőt a mulasztás pótlására. Intézkedésében rámutatott a panaszosnak az eljárás összeférhetetlenségére utaló észrevételére, s felkérte a körjegyzőt, hogy amennyiben fennáll a kizárási ok az ügyben, úgy kérje más hatóság kijelölését.
	A megyei közigazgatási hivatal vezetője még eljárásom alatt arról értesített, hogy a körjegyző kérte mind a végrehajtási, mind az engedély nélküli építkezésre vonatkozó hatósági eljárás lefolytatására más hatóság kijelölését. A kizárási ok azonban nem csak az előző, hanem a hivatalában lévő körjegyzővel szemben is fennállt. A közigazgatási hivatal vezetőjének felhívása nélkül is kérnie kellett volna a jelenlegi jegyzőnek más hatóság kijelölését az Áe. 19. §-a alapján. A mulasztással szintén megvalósult a jogbiztonság jogelvével összefüggésben a visszásság, ezzel összefüggésben pedig a jogorvoslati joghoz fűződő alkotmányos jog sérelme, hiszen az érdekeltek nem élhetnek az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati joggal. A 72/1995.(XII.15) AB határozat elvi éllel szögezte le:
	„Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt – még a kérelemre indult eljárásokban sem – az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát – a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán – kikényszeríthesse. Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen.
	A közigazgatási szerv kártérítési felelősségének bírósági megállapításából eredő fenyegetettsége ugyan valamelyest a határozat túlzott késedelem nélküli kiadására ösztönöz, de nem általánosan. A kár megtérítésére irányuló követelés ugyanis legfeljebb a mulasztás következményeként keletkezett kár utólagos igénylésére nyújt lehetőséget, magának a jogellenes helyzetnek a megszüntetésére nem.
	A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás – adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama – előre kiszámítható legyen.
	Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Akár kérelemre, akár hivatalból indul tehát az eljárás, a közigazgatási határozat előírt időben történő kiadása jogos magán- és – közvetlenül vagy közvetve – közérdeket szolgál. A fennálló hivatali összeférhetetlenség magyarázza, hogy miért nem jártak el a panaszos ügyében, azonban éppen ezért kellett volna a körjegyzőnek kérnie az eljárásra más hatóság kijelölését.
	A kötelezést tartalmazó határozat végrehajtása is elmaradt. Ennek oka az iratok alapján abból adódik, hogy a kötelezettnek a panaszos ingatlanára kell bejutnia ahhoz, hogy bizonyos munkálatokat saját házán el tudjon végezni és a panaszos nem engedte be az ingatlanára. A körjegyző ezért felszólította a panaszost, hogy engedje be ingatlanmára a kötelezettet. A végrehajtás a rendelkezésemre álló iratok szerint még nem valósult meg.
	Fentiek alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-a alapján
1.) Felkérem az eljárásra kijelölt Szeged Megyei Jogú Város   Önkormányzat jegyzőjét, hogy a megyei közigazgatási hivatal kijelölő intézkedése alapján
a.) soron kívül tegye meg a végrehajtás érdekében szükséges intézkedéseket;
b.) az engedély nélküli építkezés ügyében folytassa le az eljárást.
2.) Felkérem Balástya-Dóc Önkormányzatok körjegyzőjét, hogy 
a.) hívja fel munkatársai figyelmét mind az anyagi-, mind az eljárási jogszabályok maradéktalan betartására;
b.) a vizsgált üggyel hasonló helyzetben hivatalból kérje más hatóság kijelölését a jogszabálynak megfelelően.
3.) Az Obtv. 24. § - a alapján a Balástya-Dóc Önkormányzatok képviselő testületeinél a jelenlegi körjegyzővel szemben fegyelmi felelősségre vonásra irányuló eljárást kezdeményezek, miután fegyelmi vétség alapos gyanúját észleltem az eljárásával kapcsolatosan.

Budapest, 2000. augusztus 1.

Gönczöl Katalin