OBH 1985/2000., OBH 2638/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Sátori János

Az eljárás megindítása
	Több állampolgári beadvány alapján vizsgálatot indítottam Putnok Város Önkormányzata Képviselőtestülete által  a települési szilárd hulladék gyűjtéséről és elhelyezéséről alkotott  30/1995. (VII.1.) számú rendelet (a továbbiakban: Ör.) alkalmazásával kapcsolatban. 
	A panaszosok alapvetően azt sérelmezik, hogy a  szilárd hulladék elszállításáért olyan összegű díjat kell fizetniük, mintha tőlük hetenként egyszer 120 liter hulladékot szállítanának el. Állításuk szerint a rendszeresített szemétszállító edényt nem töltik meg hetenként, hanem legfeljebb havonta, ezért az általuk fizetett térítés és a tényleges szolgáltatás nem áll arányban.
	Az egyik panaszos külön arra is hivatkozik, hogy az előbbiek miatt egyáltalán nem veszi igénybe a hulladékszállítást, hanem az általa termelt hulladékot személyesen szállítja a Bóta község határában lévő szeméttelepre, amiért ott külön elhelyezési díjat fizet. Ennek ellenére Putnokon is követelik tőle a szemétszállítás díját.

A megállapított tényállás
	A panaszokból, Putnok város jegyzője által a vizsgálat során adott tájékoztatásból, valamint az Ör. előírásaiból a következőket állapítottam meg.
	Az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Kötv.) által adott felhatalmazás alapján Putnok Város Önkormányzatának Képviselőtestülete az Ör.-rel szabályozta a települési szilárd hulladék gyűjtésének és elhelyezésének kérdéseit.
	Az Ör. alapján kialakult gyakorlat szerint az ingatlanok tulajdonosainak be kellett szerezni legalább 1 db. rendszeresített típusú, 120 literes szemétgyűjtő edényt, közületeknek 1 m3-es konténert. A szemétszállító járművel meg nem közelíthető területeken területi konténerben  gyűjtik a hulladékot. A 120 literes  edényeket a Városi Kommunális Gondnokság heti egy alkalommal üríti - függetlenül attól, hogy azokban mennyi hulladékot helyeztek el.
	A hulladék gyűjtéséért és szállításáért legalább heti egyszeri 120 literes mennyiség alapulvételével kell díjat fizetni. Ennél több edény ürítése esetén a díj mértéke emelkedik. A jegyző által adott tájékoztatás szerint a képviselőtestület külön kérelemre mentesítette a díjfizetési kötelezettség alól azoknak az inatlanoknak a tulajdonosait, amelyekben 1-2 fő él, és mindegyikük betöltötte 70.-ik életévét.
	Ugyancsak közölte a jegyző, hogy a megállapított díj nem tartalmaz hasznot, álláspontja szerint a kialakult gyakorlat más településekkel összehasonlítva rendkívül kedvező, és megfelel a vonatkozó törvényi előírásoknak. Utóbbi állításának igazolására hivatkozik az Alkotmánybíróság  2000.  május 16-án kelt 495/B/1998/4. sz. határozatára, amellyel az Ör. alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt elutasította. 

Az ügy jogszabályi háttere
	Az Alkotmány 77. § (2) bekezdése szerint az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.
	Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. § (1) bekezdése előírja, hogy a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
	Az Ötv. 8. § (1) bekezdése szerint a helyi önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében a településtisztaság biztosítása.
	A Kötv. 1. § (1) bekezdése a települési szilárd hulladék elszállítását közszolgáltatási szerződés keretében megvalósuló közszolgáltatássá minősíti, és e szolgáltatás igénybevételét az ellátott területen lévő ingatlan tulajdonosa, használója számára kötelezővé teszi.
	A Kötv. 2. § f) pontja felhatalmazza a helyi önkormányzatot, hogy rendeletében állapítsa meg az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.
	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 201. §-a  a következőket tartalmazza:
	"(1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. 
	(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné a szerződés megkötése időpontjában, feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja."
	A Ptk. 226. §-a szerint 
	"(1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.
(3) Hatósági ár megállapítására külön törvény szerint kerülhet sor."
	Az Ötv. 95. § (1) bekezdése szerint a Kormány a belügyminiszter közreműködésével a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja az önkormányzatok törvényességi ellenőrzését.
	Az Ötv. 98. § (2) és (3) bekezdései értelmében a közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében ellátja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését. E jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat döntései (rendelete, határozata) megfelelnek-e a jogszabályoknak.
	Az Ötv. 99. § (1) bekezdése alapján a közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bek.), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetőleg jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
	Az Obtv. 20. § (1) bekezdése szerint ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének.
	Az Ör-nek az ügy megítélése szempontjából lényeges előírásai a következőket tartalmazzák: 

" 1. §  
(1)  A rendelet hatálya kiterjed Putnok Város belterületén lévő valamennyi ingatlanra, ill. azok tulajdonosára, használójára (továbbiakban: tulajdonos).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ingatlan tulajdonosa az ingatlanán keletkező szilárd hulladék elhelyezéséről - e rendeletben meghatározott módon -  a Putnok Város Önkormányzata által szervezett közszolgáltatás igénybevétele útján köteles gondoskodni.
(4) Az Ör-ben szabályozott közszolgáltatás tárgyában a fogyasztó és a szolgáltató között a közszolgáltatási szerződés a közszolgáltatás igénybevételével létrejön, valamint akkor is, ha a szolgáltató a szolgáltatás ellátására vonatkozó rendelkezésre állási készségét bizonyítja. 
2. §
(1) Az ingatlan tulajdonosa  - az önkormányzati lakások bérlőjének kivételével - köteles a rendszeresített típusú edény (120 l-es kuka, fém, vas, műanyag) a közterületek pedig konténer (1,1 m3) beszerzéséről és használatra alkalmas állapotáról gondoskodni.
(2) A szemétszállító járművel meg nem közelíthető utakat, telepeket, közös udvarokat területi konténerrel kell ellátni, melyről a Városi Kommunális Gondnokság gondoskodik.
(3) A Városi Kommunális Gondnokság a kukák ürítéséről heti egy alkalommal, a konténerek ürítéséről pedig szükség szerint gondoskodik.
(5) a./  Lakossági szemétszállítás: 
		  1  kuka  esetében	328.- Ft/lakás/hó ÁFA-val
		  2  kuka esetében	492.- Ft/lakás/hó ÁFA-val
		  3  kuka esetében	656.- Ft/lakás/hó ÁFA-val
             közúti szemétszállítás esetén 883.- Ft/lakás/hó ÁFA-val.
	b./  Azon lakások tulajdonosai (használói), amelyekben 1-2 fő él és 70. életévét mindkét személy betöltötte - külön kérelemre, a kérelem benyújtásától számítva mentesülnek a szemétszállítási díj fizetése alól.

Az ügyben érintett alkotmányos jogok
	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
	Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési, vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során elsőként azzal a kérdéssel foglalkoztam, kiterjed-e az ügyre és milyen terjedelemben az állampolgári jogok országgyűlési biztosának hatásköre? 
	A települési szilárd hulladék összegyűjtése a Kötv. 1. § (1) értelmében közszolgáltatásnak, az e tevékenységet az önkormányzat megbízásából végző szervezet pedig értelemszerűen közszolgáltatást végző szervezetnek minősül, így tevékenységének vizsgálatára az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos hatásköre kiterjed.
	A Kötv.-ben foglalt felhatalmazás alapján kiadott Ör. tekintetében az állampolgári jogok országgyűlési biztosának közvetlen intézkedési jogosultsága nincs. 
Az Obtv. 16. § (1) bekezdésében és 29. § (1) bekezdésében foglaltak egybevetéséből ugyanis az következik, hogy az országgyűlési biztos vizsgálati és intézkedési jogosultsága a helyi önkormányzat rendeletalkotó tevékenységére, azaz a rendelet előkészítésére és magára a rendeletre - miután ez nem hatósági tevékenység - nem terjed ki. 
	Az önkormányzatok törvényességi ellenőrzése az Ötv. 98. § (2) és (3) bekezdései értelmében az illetékes megyei közigazgatási hivatal vezetőjének hatáskörébe tartozik. Az önkormányzati rendelet mint jogszabály alkotmányosságának utólagos vizsgálatára pedig az Alkotmánybíróság jogosult.
	A vizsgálat további kérdése az volt, hogy az Ör. alkalmazása során keletkezhettek-e az említett alkotmányos előírásokkal kapcsolatos visszásságok?
	Az önkormányzatok a Kötv.-ben foglalt felhatalmazás alapján nagyfokú önállósággal rendelkeznek, a települési szilárd hulladék elszállítási díjának és a díjfizetés alapjának megállapítása során. Mivel törvényi felhatalmazás alapján szerződéses jogviszony elemeit szabályozzák, tiszteletben kell tartaniuk a Ptk. 1. § (1) bekezdésben foglaltakból eredő azt az alkotmányos követelményt, amely szerint az önkormányzatoknak a gazdasági szervezetek és az állampolgárok személyi viszonyait szabályozó jogszabályokat a Ptk.-val összhangban, arra figyelemmel kell értelmezni. (52/1998. (XI.27.) AB határozat)
	Az Alkotmánybíróság több határozatában is rámutatott arra, hogy a szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása az önkormányzatokkal szemben is olyan alapvető követelmény, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotásukkor nem hagyhatnak figyelmen kívül. (54/1998. (XI.27.) AB határozat, 52/1998. (XI.27.) AB határozat,  55/1998. (XI.27.) AB határozat stb.)
	Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósítja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja. (52/1998. (XI.27.) AB határozat)
	Lényeges követelmény, hogy a közszolgáltatás díja az általány jellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás ellenértékéhez közelítsen, a jogalkotó az érintett csoportokhoz tartozók körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal értékelje. (43/1997. (VII.1.) AB határozat)
	A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk.-beli szabálya erősíti az önkormányzatokkal szemben azt a követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározásakor a díj összegét nem a tényleges szemét kibocsátáshoz, és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem az azt tükröző más mutatóhoz (pl. a szobák és más helyiségek száma, nagysága, a lakásban élő személyek száma, a kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására.
	Az Alkotmánybíróságnak a témára vonatkozó döntéseiben megfogalmazott követelmények megvalósítása különböző módszerekkel is lehetséges. A gyakorlatban több önkormányzat is alkalmaz az alkotmányos követelményeknek megfelelő megoldást.
	Az Ör. azonban, amely lakásonként, illetve háztartásonként heti 120 liter szemét elszállítását vélelmezi és ennek alapulvételével állapítja meg a díjat, nincs összhangban a kifejtett alkotmányossági követelményekkel. Nem foglalkozik ugyanis azokkal az esetekkel, amikor a kibocsátott szemét mennyisége nem éri el a heti 120 litert. Amennyiben a keletkezett szemét kisebb mennyisége miatt a kötelezően előírt 120 literes edény ürítésére nem hetente, hanem lényegesen ritkábban kerül sor, az Ör. alkalmazása során sérülhet a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának Ptk.-ban rögzített elve.
	Az ilyen szabályozás - bár kísérletet tesz arra, hogy közelítsen a tényleges szemétkibocsátáshoz igazodó szállítási díjak megállapítására - mégis átalányjellegű, mert nem ad lehetőséget például kisebb űrtartalmú edények használatára, a tényleges elszállítás szerinti számlázásra, és más módon sem teszi lehetővé annak figyelembevételét, hogy egyes esetekben a kibocsátott és elszállított szemét mennyisége nem éri el az Ör. által vélelmezett heti 120 litert.
	A kialakult helyzet visszássága a konkrét esetben - Putnok várost illetően - azért is szembetűnő, mert az Ör. külön szól arról, amikor a vélelmezett heti mennyiségnél több szemetet kell elszállítani. Ezekre az esetekre az Ör. többletdíjat állapít meg, miközben nem ad módot a szolgáltatáshoz igazodó díjfizetésre azok számára, akik az Ör.-ben megállapított általánynál kevesebb hulladékot bocsátanak ki és szállíttatnak el. 
	Az Ör.-ön alapuló közszolgáltatói gyakorlat tehát alkalmas a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányossága Ptk.-beli követelményének megsértésére és ezáltal alkotmányos visszásság előidézésére.
	Ezen túlmenően az Ör. gyakorlati alkalmazása alkotmányos indok nélkül hátrányos helyzetbe hozza a lakosság azon csoportját, amelynek tényleges szemét kibocsátása nem éri el a vélelmezett átalánymértéket, ezáltal nincs összhangban az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében meghatározott jogegyenlőség elvével, és a diszkrimináció tilalmába ütközik. 
	Külön panasz alapján vizsgáltam azt a kérdést, hogy keletkezhet-e alkotmányos visszásság, ha valaki - éppen azért, hogy a szolgáltatás-ellenszolgáltatás aránytalanságát megszüntesse, nem veszi igénybe a város által szervezett szemétszállítást, hanem hulladékát maga szállítja és helyezi el a kijelölt lerakóhelyen külön díjazás ellenében. Ez esetben a városi szolgáltató valóban olyan szolgáltatás ellenértékét követeli, amelyet az állampolgár saját egyoldalú elhatározása alapján nem vesz igénybe.
	A Kötv. 1. § (1) bek. értelmében a településen lakó ingatlantulajdonos a helyi önkormányzat által szervezett hulladékgyűjtési és elszállítási szolgáltatást köteles igénybe venni, ha ingatlana a helyi közszolgáltatással ellátott területen fekszik.  Az  Ör.  - azon túl, hogy megismétli a Kötv. előírását - kimondja, hogy a közszolgáltatási szerződés az ellátott területen lakó fogyasztó és a szolgáltató között létrejön akkor is, ha a szolgáltató rendelkezésre áll.
	A törvény által kötelezően előírt szolgáltatás igénybevételére vonatkozó szerződés tehát létrejön a szolgáltató egyoldalú rendelkezésre állása útján akkor is, ha azt a fogyasztó nem kívánja igénybevenni.
	Az Ör. előírása azt a törvényes célt szolgálja, hogy a fogyasztók vegyék igénybe a törvény által kötelezően előírt szolgáltatást. A szerződés - és a szolgáltatási díj fizetésére irányuló kötelezettség -  akkor is létrejön, ha a fogyasztó a keletkezett hulladékot maga szállítja el, és elhelyezéséért másutt külön térítést fizet. Ez a magatartás ugyanis ellenétes a Kötv. előírásaival.  A fogyasztó egyoldalúan nem szüntetheti meg a város által szervezett közszolgáltatás igénybevételét, és nem tagadhatja meg a díj megfizetését. Ez a szabályozás kétségkívül a polgári jog által elismert szerződési szabadságot korlátozza. Az Alkotmánybíróság  32/1999. (VI. 6.) AB. sz. határozatában is rámutatott arra, hogy a szerződési szabadság a piacgazdaság egyik lényegi eleme, amely azonban alkotmányos alapjognak nem tekinthető. A szerződési szabadság korlátozható, ha ennek alkotmányos indokai fennállnak. A korlátozásra csak megfelelő garanciális rendelkezések mellett kerülhet sor (6/1999. IV. 21.) AB. hat.
	Az előbbiekre figyelemmel nem valósít meg alkotmányos visszásságot az Ör. olyan alkalmazása, amely szerint a hulladék-összegyűjtés és elszállítás díját a szolgáltatással ellátott területen lévő ingatlanok tulajdonosaitól abban az esetben is követeli a szolgáltató, ha a szolgáltatást nem veszik igénybe. Emiatt tehát intézkedés tételére nincs törvényes lehetőségem. A szolgáltatás-ellenszolgáltatás esetleges aránytalansága kiküszöbölésnek nem jogszerű módja a szolgáltatás igénybevételének a Kötv. előírásaival ellentétes megtagadása. 
	Az Alkotmány 2. § (1) bek. által rögzített jogállamiság szerves része a jogbiztonság, amely megköveteli, hogy a jogszabályok világosak, egyértelműek, egységesen alkalmazhatóak legyenek. Alkotmányos visszásságot eredményezhet az olyan jogszabály gyakorlati alkalmazása, amely nem egyértelmű, esetleg ellentmondásos. Az Ör. ebből a szempontból alkotmányos visszásságokhoz vezethet. Az Ör. 1. § (1) bek. szerint annak hatálya Putnok város belterületén lévő ingatlanokra, ill. azok tulajdonosaira, használóira terjed ki. Ugyanakkor az Ör. 2. § (5) bekezdése a szemétszállítási díjat nem ingatlanonként, hanem lakásonként határozza meg. Az ingatlan  és  a  lakás  nem  azonos fogalom.  A  szabályozásból  nem  állapítható   meg  egyértelműen, hogy a  beépítetlen, vagy nem lakással beépített ingatlanok tulajdonosaira  - akikre az Ör. szintén vonatkozik -  milyen konkrét előírásokat kell alkalmazni. Nem felel meg a jogbiztonság követelményének az az előírás sem, amely rögzíti ugyan, hogy a szemétszállító járművel meg nem közelíthető utakat, telepeket, közös  udvarokat területi konténerrel kell ellátni, de nem jelöli meg, melyek ezek  területek, ill. - ha nem közület által használt  konténerről van szó -, miként történik a díj számítása ezeket a területeken.
	Mindezek az ellentmondások, hiányosságok a gyakorlatban jogbizonytalansághoz vezetnek, így alkalmasak alkotmányos visszásság előidézésére.
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy az Alkotmánybíróság foglalkozott Putnok Város Önkormányzatának a települési szilárd hulladék gyűjtéséről, elszállításáról és elhelyezéséről szóló 30/1995. (VII. 1.) sz. rendelete (Ör.) és a kommunális adóról szóló 9/1991. sz. rendeletének a magánszemélyek kommunális adójára vonatkozó rendelkezéseit hatályon kívül helyező 31/1995. (VII. 1.) rendelete alkotmányosságának kérdésével. Ennek során az Ör. alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította. (495/B/1998./4. AB sz. határozat.)  A határozatból megállapítható, hogy az Alkotmánybíróság e határozatában abból a szempontból értékelte az Ör. előírásait, hogy alkotmányos volt-e a magánszemélyek  kommunális adója megszüntetésével egyidejűleg a települési szilárd hulladék elszállítására vonatozó szolgáltatás oly módon való módosítása, hogy a korábban hatályban volt szabályozásban biztosított adókedvezményeket eltörölték. Ebből a szempontból, az Alkotmánybíróság nem állapította meg az Ör. alkotmányellenességét.
	Ez a körülmény azonban nem jelenti azt, hogy az Ör. alkalmazása során nem keletkezhetnek alkotmányos visszásságok, azoknak a rendelkezéseknek az alkalmazása során, amelyeket az Alkotmánybíróság nem vont értékelési körébe az ügy vizsgálata során. 
	Az Alkotmánybíróság határozatából nem következik, hogy az Ör. alkalmazása során nem keletkezhetnek az Ör. hiányosságaira visszavezethető alkotmányos visszásságok.
	Az országgyűlés biztosnak nem tartozik hatáskörébe az önkormányzatok rendeletalkotásának ellenőrzése, hatáskörébe tartozik viszont annak  vizsgálata, hogy a közszolgáltatásról szóló Ör. alkalmazása okozhat-e alkotmányos visszásságokat a szolgáltató gyakorlatában. 
	A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy az Ör. alkalmazása során alkotmányos visszásságok keletkezhetnek. Ennek ellenére nincs lehetőségem arra, hogy a közszolgáltatást ellátó szervnél tegyek intézkedést a visszásságok megszüntetésére.
	A közszolgáltatást végző szervezet ugyanis köteles az Ör. - mint jogszabály - előírásai szerint eljárni, az Ör.-től nem térhet el, a visszásság megszüntetésére tehát nincs hatásköre.
	A visszásság megszüntetésének lehetséges módja az, ha az önkormányzat módosítja rendeletét, és ennek során olyan szabályokat alkot, melyek lehetővé teszik a szolgáltatás-ellenszolgáltatás összhangjához jobban közelítő szabályok alkalmazását.
	Az Alkotmánybíróság 6/1999. (IV.21.) AB határozatában megállapította: "Alkotmányellenes helyzet jött létre annak következtében, hogy az Országgyűlés az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény 2. § f) pontjában oly módon adott felhatalmazást a települési önkormányzat képviselő-testületének a törvény hatálya alá tartozó közszolgáltatások díjának megállapítására, hogy elmulasztotta a díjmegállapításra vonatkozó garanciális rendelkezések meghozatalát."
	Az Alkotmánybíróság említett határozatában felhívta az Országgyűlést, hogy szabályozási feladatának 2000. június 30-ig tegyen eleget.
	Az említett törvényalkotói mulasztás kétségkívül közrejátszott abban, hogy az önkormányzatok rendeletei egyes esetekben nem felelnek meg az alkotmányos követelményeknek. 
	Ez a körülmény azonban nem mentesíti az önkormányzatokat azon kötelezettség alól, hogy az Alkotmánnyal és az alkotmányos jogszabályokkal összhangban álló rendeletet hozzanak a Kötv. végrehajtására. Az Alkotmánybíróság ugyanis számos határozatában rögzített a Kötv. végrehajtásával kapcsolatos alkotmányos követelményeket, melyek figyelembevételével az Alkotmánnyal összhangban álló rendeleteket lehet alkotni, függetlenül attól, hogy az Országgyűlés mikor tesz eleget az Alkotmánybíróság által megállapított jogalkotási feladatának. 
	Az Ötv. 99. § (1) bekezdése értelmében a megyei közigazgatási hivatal vezetőjének lehetősége van arra, hogy az alkotmányos követelményeknek nem mindenben megfelelő Ör. módosítását kezdeményezze a feltárt alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében.

Ajánlás
	Az Obtv. 25. §-a alapján a következő ajánlást teszem:
	Felkérem a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy kezdeményezze Putnok Város Önkormányzatának Képviselőtestülete által alkotott 30/1995. (VII.1.) számú önkormányzati rendelet  módosítását. A módosítás során differenciáltabb szabályozással törekedjék a szemétszállítási díj megállapításánál a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának fokozottabb figyelembevételére. Tegye lehetővé olyan díjazás alkalmazását, mely jobban igazodik a ténylegesen keletkezett és elszállított hulladék mennyiségéhez. 
	Ezen túl változtassa meg azokat  - a jelentésben részletezett -  Ör.-beli előírásokat, melyek alkalmazása jogbizonytalansághoz vezethet.

Budapest, 2000. szeptember 21.

Gönczöl Katalin