OBH 1942/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy az önkormányzat a lakáskérelme alapján még nem biztosított számára lakást. Ismertette a jelenlegi lakásának az egészségre ártalmas állapotát, ami súlyosbítja kiskorú gyermekei allergiás betegségét.
Az Alkotmányban rögzített az egészséges környezethez való jog (Alkotmány 18. §) és a gyermeki jogok (Alkotmány 67. § (1) bekezdése) sérelmének alapos gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
Az eljárásom során megkerestem az önkormányzat polgármesterét és a gyermekjóléti szolgálat vezetőjét. A megküldött információk alapján megállapítottam a következő tényállást.

A megállapított tényállás
	A panaszos és férje 16 éve bérlik egy magántulajdonban lévő ingatlannak az egy szoba- konyhás lakását. Három kiskorú gyermekük van, akik 1987-ben, 1990-ben és 1993-ban születtek. A lakás nedves, a falak penészesek, a padozat betonja porlik. A gyermekek asztmatikus tünetek miatt orvosi kezelésre szorultak és jelenleg is rendszeres orvosi ellenőrzés alatt állnak. A panaszos először 1997-ben fordult az önkormányzathoz a lakásproblémája megoldása érdekében. A lakásra várók adatlapját azonban csak 1998. novemberében nyújtotta be az önkormányzathoz. Ez idáig az önkormányzat nem tudott lakást biztosítani számukra, mivel a kisszámú önkormányzati bérlakásból - az igénylők számához viszonyítva - évente  kevés bérlakás üresedik meg. A gyermekjóléti szolgálat 1999. novemberétől gondozza a családot. A szülők nem dolgoznak, az apa alkalmi munkát vállal. Az anya rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesül. A gyermekek ellátásáról, gondozásáról - az anyagi nehézségeik ellenére - az édesanya megfelelően gondoskodik.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya 
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.) 
6. § (1) A gyermeknek joga van a testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését, jólétét biztosító saját családi környezetében történő nevelkedéshez.
(2) A gyermeknek joga van ahhoz, hogy segítséget kapjon a saját családjában történő nevelkedéséhez, személyiségének kibontakoztatásához, a fejlődését veszélyeztető helyzet elhárításához, a társadalomba való beilleszkedéséhez, valamint önálló életvitelének megteremtéséhez.
11. § (1) A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik.
(2) A gyermek alkotmányos jogainak védelmét az állampolgári jogok országgyűlési biztosa (a továbbiakban: biztos) a maga sajátos eszközeivel segíti, és ennek során
a) a biztos feladata, hogy a gyermek alkotmányos jogait érintő - tudomására jutott - visszaéléseket kivizsgálja, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen,
14. § (2) A gyermekek védelmét pénzbeli, természetbeni és személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások, illetve gyermekvédelmi szakellátások, valamint e törvényben meghatározott hatósági intézkedések biztosítják.
17. § (1) Az e törvényben szabályozott gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot látnak el - a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítése, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése és megszüntetése érdekében - a törvényben meghatározott alaptevékenység keretében
b) a személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatók, így különösen a családsegítő szolgálat, a családsegítő központ,

A vizsgálat megállapításai
	A panaszosnak a beadványhoz csatolt orvosi zárójelentései és a Svábhegyi Állami Gyermekgyógyintézet osztályvezető főorvosának az 1998. február 9-én kiállított orvosi igazolása arról tanúskodnak, hogy mindhárom gyermek atka, illetve penészgomba allergiában szenved. Allergiájuk az egészségtelen lakáskörülményekkel kapcsolatos, amelyekről az édesanya tájékoztatta a kezelőorvost. Az orvosi vélemény alapján a gyógyítás sikere azon múlik, hogy a család meg tudja-e teremteni az egészséges lakáskörülményeket a gyermekek számára. A család anyagi helyzetére vonatkozó információk alapján megállapítható, hogy erre a szülők nem képesek önerőből.
Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzat polgármestere arról tájékoztatott, hogy az 1998. november 24-én benyújtott Adatlap-on közölt információk alapján, a panaszos egyértelműen önkormányzati bérlakásra jogosult.
A városban sok - hasonlóan rossz körülmény között élő - alacsony jövedelmű család várja az önkormányzattól lakáshelyzete megoldását. Az elmúlt években lezajlott lakásprivatizáció miatt az önkormányzati bérlakás-állomány nagymértékben lecsökkent. Az önkormányzati tulajdonban maradt lakásokból igen kisszámú, 6-8 db bérlakás üresedik meg évente. Ezeknek egy része használható fel a lakáskérelmek teljesítésére, mivel az önkormányzatot kötelező elhelyezési feladatok is terhelik. Az önkormányzat polgármestere több esetben tájékoztatta a panaszost ezekről a körülményekről, ugyanakkor kezdeményezte, hogy az önkormányzat illetékes bizottsága tárgyalja meg a panaszos lakáskérelmét.
Jelentésem elkészítésének időpontjáig folyamatosan tájékozódtam a kérelem esetleges teljesítéséről. Az érintett bizottságok (szociális és lakásügyi ágazat) érdemi döntése jelenleg még nem ismert előttem, a döntés a közeljövőben várható.
Az önkormányzat polgármestere által közöltek és az ügyre vonatkozó tények ismeretében vizsgáltam, hogy az Alkotmány 18. §-ában megfogalmazott - az egészséges környezethez való jog állami elismertsége és érvényesítése - általános rendelkezéssel összefüggésben okozott-e visszásságot a panaszos kérelmének a megoldatlansága.
Az egészségtelen lakáskörülmények következtében a panaszos és családja környezete egészségügyi szempontból nem megfelelő, a kiskorú gyermekek allergiás betegségének a gyógyítását hátráltatja.  Mindezek a körülmények együttesen az egészséges környezethez való jog sérelmét okozták. A jogsérelem megállapítása mellett ugyanakkor vizsgáltam az egészséges környezethez való jog érvényesítésének a lehetőségeit is. A jogérvényesítés lehetséges eszközeit  a jelenleg hatályos jogszabályok határozzák meg.
A korábbi évtizedekben alkalmazott lakáselosztási rendszer - a lakás- és helyiséggazdálkodásra vonatkozó szabályok hatályon kívül helyezésével - megszűnt, helyettük  új jogszabályokat adtak ki.
Az önkormányzat rendeletében állapítja meg az önkormányzati bérlakáshoz jutás feltételeit. Figyelembe veszi - többek között - a kérelmezőnek a vagyoni, jövedelmi és családi körülményeit. A kérelem teljesítésének feltétele azonban az, hogy az önkormányzat megfelelő számú, szociális jelleggel bérbe adható önkormányzati tulajdonú lakással rendelkezzen. Az önkormányzati tulajdonban maradt lakások kis száma miatt - mint a panaszos esetében - az önkormányzatok csak kevés kérelmezőnek tudnak lakást biztosítani. A szociális jelleggel bérbe adható lakások hiánya pedig nem a jog, hanem a gazdaság körébe tartozó kérdés.
Az ügyben alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg, mivel a székesfehérvári önkormányzat a helyi jogszabálynak megfelelően járt el a panaszos kérelmének a benyújtásánál, és az önkormányzat - a korlátozott lehetőségei ellenére - törekszik a panaszos lakáshelyzetének a mielőbbi megoldására.
Az Alkotmány 67. §-ában biztosított gyermeki jogokkal összefüggésben vizsgáltam továbbá a panaszos gyermekeiről való önkormányzati gondoskodás körülményeit. A Családsegítő Központ és a Gyermekjóléti Szolgálat tájékoztatása szerint a családgondozás keretében folyamatosan segítséget nyújtanak a gyermekek nevelkedéséhez. A gyermekek családban történő nevelkedését segítő ellátást - a Gyvt-ben meghatározott gyermekvédelmi rendszeren keresztül - a család megkapja.
Az érintett szervek által nyújtott ellátásokkal és a megtett intézkedésekkel megvalósul az a segítségnyújtás, amely a gyermekek jogait és érdekeit szolgálja.
A gyermekjóléti szolgálat családgondozója, a gyermekorvos és a védőnő összehangolt fellépésükkel - az önkormányzattal való kapcsolattartásuk keretében - támogatják a lakáskérelem megoldását.
Összefoglalva, a vizsgált alkotmányos állampolgári jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg, ezért az ügyet lezárom.

Budapest, 2001. január  22.

Gönczöl Katalin