OBH 1938/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Váczy Ernőné

	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben nem okoz visszásságot, ha a megyei közigazgatási  hivatal a jegyző szabálysértési ügyben első fokon hozott határozatát az ügyfél hátrányára megváltoztatja.
	Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal a fellebbezés kapcsán hozott határozatában az első fokú szabálysértési hatóság által megállapított 2.000.- Ft összegű pénzbírságot 20.000.- Ft-ra emelte fel. Kifogásolta, hogy a másodfokú eljárás során nem hallgatták meg, "dokumentumokat" nem kértek.
	A panaszához mellékelt határozatok szerint a panaszos és férje egy lakás festési munkáinak elvállalása és kivitelezése során megtévesztették egyik megbízójukat aki, ezért szabálysértési eljárást kezdeményezett ellenük.
A szabálysértési eljárás során Nyíregyháza Megyei Jogú Város jegyzője megállapította, hogy a panaszos telephelyét az előírt módon nem jelölte meg, ezért kisipar gyakorlásával való visszaélés szabálysértése miatt 2.000 Ft pénzbírsággal sújtotta, egyúttal a férj elleni eljárást megszüntette. Fellebbezése nyomán a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal    - az első fokú eljárás során keletkezett iratok alapján - megállapította, hogy a panaszos a vállalkozói igazolványának visszavonásáig az egyéni vállalkozásról szóló 1990. évi V. törvény, valamint a társadalombiztosítási ellátásról és a magánnyugdíjra jogosultságról szóló 1997. évi LXXX. tv. előírásait megsértve végezte tevékenységét, mert kisegítő családtagként foglalkoztatott férjének biztosítási jogviszonnyal összefüggő kötelező bejelentését elmulasztotta. Ezért a másodfokú hatóság a jegyző döntését megváltoztatva megállapította a kisipar gyakorlásával összefüggő kötelesség elmulasztása visszaélés szabálysértést is, egyúttal a bírság összegét 20.000 forintra emelte.
	A fellebbezés elbírálása során a másodfokon eljáró szervet megilleti az első fokú határozat megváltoztatásának és megsemmisítésének joga. Az előbb említett jog gyakorlásának során a határozatot az ügyfél hátrányára is megváltoztathatja. A fellebbezési eljárásban a másodfokú hatóság elsősorban a rendelkezésre álló iratok alapján dönt, de nincs akadálya annak sem - különösen akkor, ha a fellebbezésben új tények, bizonyítékok szerepelnek -, hogy bizonyítást folytasson le.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése értelmében hatásköröm nem terjed ki bizonyítékok átértékelésére, a hatóságok által megállapított tényállások megváltoztatására. Eljárásom során csak azt vizsgálom, hogy az érintett szerv döntése során kirívóan egyoldalúan vagy egyáltalán nem értékelt az ügy szempontjából lényeges körülményeket.
A panaszhoz mellékelt első- és másodfokú hatósági határozatok indokolása részletesen kifejti milyen körülményeket értékeltek a hatóságok döntésük meghozatalánál. A közigazgatási hivatal határozatában megfelelően indokolta a változtatás okát, sőt kitért az első fokú hatóság hibáira is.
	Megállapítottam ezért, hogy a közigazgatási hivatal eljárásával a bevezetőben említett tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot nem okozott.

Budapest, 2000. július 31.

Gönczöl Katalin