OBH 1910/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy 1992-ben saját, valamint férje, illetve fia, továbbá az 1993-ban elhunyt férje már szintén elhunyt testvérének két gyermeke részaránytulajdonát a Csányi "Jenőföldben" mérették ki, s ennek ellenére részaránytulajdonának megfelelő földet nem itt adták ki, továbbá hogy a férje után örökölt föld-részaránytulajdon haszonélvezeti jogát is elvették tőle.
	Mivel a beadvány alapján a jogbiztonság alkotmányos elvének (Alkotmány 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jognak (Alkotmány 13. § (1) bek.) a megsértésére lehetett következtetni, az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
	Iratok rendelkezésemre bocsátása, valamint az ügy tisztázása céljából rövid úton megkerestem az FVM Heves Megyei Földművelésügyi Hivatal koordinátorát (koordinátor), aki a Tsz. ügyintézője is, valamint a Hatvani Körzeti Földhivatalt (Földhivatal) is.

Megállapított tényállás
	Panaszos állítása szerint: férje még életében egyik már hivatkozott unokaöccsét bízta meg a részaránytulajdonnak megfelelő föld kimérésével, a csányi 04. helyrajzi számú földből, aki azt elvállalta, illetve azt is vállalta, hogy a nevén kimért földet a többi már említett személy nevére íratja. Ennek ellenére panaszos részaránytulajdonának megfelelő földet nem az említett táblából adták ki. Panaszos úgy véli, hogy férje unokaöccse a koordinátorral titokban elcserélte panaszos részaránytulajdonát, s elvették tőle férjétől örökölt már említett haszonélvezeti jogát is.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
	Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimoncja, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
	Az 1993. évi LIX. törvény 16. §-ának (1) bekezdése szerint "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
	A vizsgálat feltárta, hogy a csányi 04. helyrajzi szám alatt a Búzakalász Szövetkezet használatában lévő külterületi föld megosztása 1992. évben megtörtént. A Földhivatal tájékoztatása szerint: a megosztás ingatlan-nyilvántartási átvezetéséhez - a tulajdonjog bejegyzéséhez - szükséges munkarészt, kimutatást, csak 1997. május 19-én nyújtották be a földhivatalhoz, melyben azonban sem panaszos, sem férje, sem fia nem szerepelt. Ezért ez utóbbiakat - a Földhivatal az ingatlan-nyilvántartásba a bejegyzéshez szükséges okmányok (okirat, kérelem) hiányában - tulajdonosként nem jegyezhette be. 
	A vizsgálat azt is feltárta, hogy panaszos 1993. III. 23-án a Tsz. mellett működő Földkiadó Bizottsághoz benyújtott kérelmében sem jelölte meg a földkiadás helyéül a már hivatkozott 04. helyrajzi számú földet, pedig megtehette volna. Így panaszos részaránytulajdonának megfelelő 34,41 aranykorona értékű földet a 3/1997. számú hatósági határozattal a csányi 051/23. helyrajzi számú földből adták ki. Panaszos e határozatot 1997. XII. 14-én napján személyesen vette át, azonban a határozat ellen fellebbezéssel nem élt, pedig megtehette volna. A határozat 1998. I. 5. napján jogerőre emelkedett. 
	Tekintettel arra, hogy panaszos jogorvoslati jogát nem merítette ki, s részaránytulajdona titokban történő elcserélésére vonatkozó állítása is ellentmond a tényeknek, ezért a beadványnak a részaránytulajdon elcserélését sérelmező részét - az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az eljárási feltételek hiánya miatt - elutasítom.
	Panaszos azt is állította, hogy a már hivatkozott személyek haszonélvezeti jogát is elvették. A vizsgálat feltárta, hogy panaszos - az 1995. IV. 28-án kelt K.3316/Kjö.127/1995/2. számú jogerős hagyatékátadó végzés szerint - férje tulajdonát képező, a 4/1829. számú Tsz. különlapon nyilvántartott 24 aranykorona értékű részaránytulajdonának haszonélvezetét örökölte. Az okirat tanúsága szerint a közjegyző, a hagyatékátadó végzést a földhivatalnak azzal küldte meg, hogy panaszos haszonélvezeti jogát az ingatlan-nyilvántartásba tüntesse fel. 
	A földhivatal panaszos haszonélvezeti jogának feltüntetését elmulasztotta. Ezért az FM Hivatal panaszos fia részére földkiadást teljesítő 3/1997. számú határozatában panaszos haszonélvezeti jogának terjedelmét 14,38 aranykoronában határozta meg a 38,38 aranykorona érték helyett. 
	A vizsgálat megállapította, hogy panaszos - állításától eltérően - haszonélvezeti jogát nem az általa megjelölt férje testvérének fia és a koordinátor vette el titokban, hanem haszonélvezeti joga feltüntetésének elmaradása a földhivatal mulasztása miatt következett be. 
	A földhivatal mulasztásával megsértette a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bek.) alkotmányos elvét, s ezáltal sérült panaszos tulajdonhoz való joga (Alkotmány 13. § (1) bek.) is, miáltal a felhívott alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő, mert panaszost a mulasztás akadályozza abban, hogy haszonélvezeti jogát gyakorolhassa.

Kezdeményezés
	Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1)-(3) bekezdésére való hivatkozással kezdeményezem a Földhivatal vezetőjénél, hogy az előidézett alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében haladéktalanul hozzon határozatot panaszos haszonélvezeti jogának az ingatlan-nyilvántartásba való feltüntetéséről, s kérem hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított álláspontjáról, megtett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék. 
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost és a Hatvani Körzeti Földhivatal vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 2000. augusztus 28.

Gönczöl Katalin