OBH 1822/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Romasz Anikó

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a szociális otthon - melynek évek óta lakója - gazdasági vezetője olyan tartalmú utasítást adott ki, hogy a szociális otthon előterében a gondozottak nem tartózkodhatnak. Sérelmezte beadványában azt is, hogy az intézmény vezetősége korlátozta a  lakók intézményből való eltávozási jogát.
	A vizsgálat az Alkotmányban deklarált emberi méltósághoz való jog, továbbá a szabad mozgás, tartózkodási hely szabad megválasztásához való jog sérelmének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos már 1997 tele óta a szociális otthon lakója. Ez év márciusáig semmilyen problémája nem volt. A panaszos beadványában leírta, hogy az intézet gazdasági vezetője 2000. március 30-án életbe léptetett rendelkezésével megtiltotta a lakóknak az intézmény előterében való tartózkodást. Tette ezt annak ellenére, hogy az említett helyen ital-automatát állítottak üzembe. A panaszos állampolgári jogainak megsértését vélelmezi azon rendelkezés életbe léptetésével is, mellyel a lakók intézetből való eltávozását korlátozzák. 

Az ügy jogszabályi háttere

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (Szt.)
	96. § (1) Az intézménybe való felvételkor az intézmény tájékoztatást ad a jogosult és hozzátartozója számára:
...
c) a bentlakásos intézményi elhelyezéskor a jogosult és hozzátartozói közötti kapcsolattartás, különösen a látogatás, a távozás és a visszatérés rendjéről;
	(2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott eltávozást az intézmény vezetője engedélyezi, annak részletes szabályait a házirend tartalmazza. A jogosult eltávozása csak akkor tagadható meg, ha a jogosult kezelőorvosának szakvéleménye - a jogosult önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapota miatt - az eltávozást nem javasolja.  

1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
	5. § (3) A bentlakásos szociális intézmény belső életének rendjét a házirend tartalmazza. a házirendben kell szabályozni különösen:
a) az együttélés szabályait,
b) az intézményből való eltávozás és visszatérés rendjét, 
...
	41. § (2) A bentlakásos intézményben ki kell alakítani
...
d) az intézmény jellege szerinti közösségi együttlétre, tevékenységre (pl. társalgó, könyvtár, foglalkoztató, kápolna, imaterem), ...

szolgáló helyiséget. 

Az érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
	54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyekről senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
	58. § (1) Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén - törvényben meghatározott esetek kivételével - megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos beadványában foglaltak kivizsgálása érdekében megkerestem a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, s felkértem hogy ellenőrizze a panaszbeadványban megnevezett szociális otthon működését.
A hivatal vezetője a következőkről tájékoztatott:
A szociális otthon fenntartója Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzata. Az intézmény jelenleg ideiglenes működési engedéllyel rendelkezik - a jogszabályban előírt szakszemélyzet hiánya miatt -, azonban tárgyi adottságai, a lakók elhelyezésének feltételei és körülményei megfelelőek.
	I. A beadványban szereplő előcsarnoki részről a hivatalvezető arról  tájékoztatott, hogy a szóban forgó helyiség nem tágas tér, hanem lényegében a szokásosnál kicsivel szélesebb folyosó. Ide nyílik az utcára vezető széles bejárati ajtó, továbbá innen indulnak az oldalszárnyi folyosók, az emeleti lépcsősor és a lift is. Az itt elhelyezett italautomata használatára minden intézménylakónak lehetősége van.
Az otthonnak több olyan lakója is van, aki mozgásában korlátozott személy és csak kerekesszékkel tud közlekedni. Abban az esetben, ha e személyek közül néhányan azonos időben az előcsarnokban tartózkodnak, az előcsarnok viszonylagosan szűk keresztmetszetéből  eredően jelentősen megnehezíthetik mások - nővérek, orvosok, mentősök, betegszállítók - közlekedését. "Az intézményvezető - és nem a levélben említett gazdasági vezető - valóban már többször szóvá tette, hogy ne csoportosuljanak ott, mert akadályozzák a többiek, illetve a személyzet közlekedését, leszűkítik, sőt lehetetlenné teszik az átjárást." A hivatal vezetője tájékoztatott, hogy a tartózkodási hely megválasztása a vizsgált szociális otthon minden lakójának szabad döntésén múlik, az intézmény vezetője csak szóban kérte a gondozottakat az előcsarnokbeli szabad közlekedés biztosítására. Az intézményben a közösségi együttlétre alkalmas helyiségek biztosítottak, amely folyamatosan a gondozottak rendelkezésére állnak. A közös tevékenységek folytatására szolgáló helyiségek, illetve a kert a kerekesszékkel közlekedők számára is nehézség nélkül megközelíthetők.
A rendelkezésemre álló iratok és a kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy nem okozott alkotmányos visszásságot a szociális otthon vezetője akkor, amikor felszólította az otthon lakóit, hogy kerüljék a jelentősebb csoportosulást a szűk előcsarnoki részben. Az intézményvezető felszólítása - amellett, hogy alternatívaként megjelölt más helyiségeket - gyakorlati célokat, és a többi lakó, illetve az ellátó személyzet szabad mozgásának biztosítását szolgálta.
	II. A panaszos beadványában sérelmezte azt is, hogy az intézményből való eltávozások lehetőségét a vezetőség korlátozta. A Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője e ténnyel összefüggésben a következőkről tájékoztatott: " A kimenő szabályai szerint az intézményből naponta úgy lehet eltávozni, hogy április 1 - szeptember 30 között 14-20 óra között, október 1- március 31 között 14-17 óráig lehet távol a lakó. A házirend szerint a kimenő idején túl, eseti eltávozást a szolgálatban lévő nővér engedélyez, az eltávozás engedélyezésének feltétele a megfelelő egészségi állapot.
	Mint azt az 1999. júliusában kiadott, "Az időskorúak ápoló-gondozó otthonokban élő személyek emberi és állampolgári jogai érvényesülésének helyzetéről " szóló, II. számú összefoglaló jelentésben megállapítottam, a gondozottak szabad mozgásához és tartózkodási helyének szabad megválasztásához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot idéz elő az, ha a jogszabályi rendelkezésektől eltérően más, illetve szűkebb feltételekhez köti az intézmény a gondozott eltávozásának engedélyezését. 
Az Szt. vonatkozó rendelkezése szerint a jogosult eltávozása csak abban az esetben tagadható meg, ha a jogosult kezelőorvosának szakvéleménye - a jogosult önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapota miatt - az eltávozást nem javasolja.      
Mindezekből következően alkotmányos visszásságot okozott a szóban forgó szociális otthon vezetője akkor, amikor a házirendben a jogosult eltávozását oly módon szabályozta, hogy azt a szolgálatban lévő nővér engedélyéhez kötötte, tehát a gondozott egészségi állapotáról való döntést neki kellett meghoznia.
	Az előidézett alkotmányos visszásság vonatkozásában ajánlást nem teszek, mert Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője a megkeresésemre indított vizsgálata során feltárta a szóban forgó alkotmányos visszásságot, és határidő tűzésével felhívta a fenntartót a házirend ezen pontjának korrigálására.
A vizsgálat alatt a fenntartó Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzatának Egészségügyi és Szociális Bizottsága 104/2000. (VIII.23.) ESZB számú határozatával a jogszabályi előírásoknak megfelelően módosította az otthon házirendjét.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló LIX. törvény (továbbiakban Obtv.) 17. § (1) bekezdésében foglaltak alapján felhívom az Egyesített Szociális Intézmény Igazgatójának a figyelmét, fordítson kiemelt figyelmet arra, hogy a házirendben foglalt gondozotti jogosultságok a jogszabályi előírásoknak maradéktalanul  feleljenek meg, és azokat tartassa be a munkatársaival.

Budapest, 2000. szeptember 20.

Gönczöl Katalin