OBH 1799/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária

Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában előadta, hogy Budapest belvárosában egy földszinti udvari lakásban lakik. Lakása mellett bróker cég működik és közvetlenül lakása mellé felszereltek egy klíma berendezést, amely éjjel-nappal üzemel és zavarja az ott élők nyugalmát. A panaszos az illetékes önkormányzat műszaki osztályához fordult, ahol kiderült, hogy a berendezést engedély nélkül szerelték fel.

Érintett alkotmányos jog:
•	70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

Az ügy jogszabályi háttere:
•	Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
47. § (1) Az építésügyi hatóság elrendelheti:
b) szabálytalan építkezés esetében az építési munka megszüntetését és az építést megelőző állapot helyreállítását, illetőleg a jogerős és végrehajtható építési engedélynek és a hozzá tartozó, jóváhagyott engedélyezési terveknek megfelelő állapot kialakítását,
[....]
(2) Az építésügyi hatóságnak el kell rendelnie:
a) az építmény, építményrész részleges vagy teljes átalakítását, - amennyiben ez nem lehetséges, vagy ha az építtető ezt nem vállalja - a lebontását vagy az újraépítését, ha a kivitelezés az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető módon történik,
Az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet
Az építésügyi hatósági engedélyhez kötött építési tevékenységek
9. § (1) A következő építési tevékenységek csak építési engedély alapján végezhetőek:
h) építmény homlokzatán a mesterséges szellőztetés és az égéstermék kivezetés berendezéseinek, szerelvényeinek elhelyezése;
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
(2) Az ügyfél kérelmére indult eljárásban - jogszabályban meghatározott esetben - a kérelemnek helyt adó határozathoz fűződő jogkövetkezményeket kell alkalmazni akkor is, ha a közigazgatási szerv az előírt határidőn belül a kérelem teljesítését nem tagadta meg.
[...]
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
(2) Ha a kötelezett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, az (1) bekezdés c) pontjában említett bírságot az intézkedésre kötelezett személlyel, ennek hiányában a szervezet vezetőjével szemben kell kiszabni.
(3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
(2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet.

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	A beadvány beérkezését követően munkatársaim megtekintették a helyszínt, és megállapították, hogy a panaszos lakása egy hosszú keskeny több emeletes, tipikusan pesti bérház udvarának a végében van. Mellette még egy család - a panaszos fia - lakik gyermekeivel. A sérelmezett berendezést egy méterre, közvetlen a panaszos lakásának egyetlen udvarra nyíló ablaka mellett helyezték el.
	Vizsgálatra kértem fel Budapest V. kerületének polgármesterét. Megkeresésemre a polgármesteri hivatal Építési és Műszaki Osztálya zajméréssel egybekötött helyszíni szemlét tartott, és megállapították hogy a berendezésből eredő zaj nappal megfelel, éjszaka azonban nem felel meg az előírásoknak. A helyszíni szemle napján a klíma berendezést üzemeltető cég ígéretet tett arra, hogy a berendezést a lakószoba ablakától távolabb szereli fel, és ezzel a megoldással a zajkibocsátási határérték  a lakásnál nem lépné túl a megengedett értéket.
	A hatóság ellenőrizte a klímaventilátor megígért áthelyezését, s mivel ez nem történt meg az üzemeltető ellen hatósági eljárást indítottak. Az intézkedésről tájékoztatták a panaszost is.
	A polgármesteri hivatal Építési és Műszaki Osztálya határozatban kötelezte a céget az engedély nélkül létesített klímaberendezés lebontására, azzal, hogy a kötelezés nem teljesítése esetén végrehajtási bírságot fognak kiszabni. A hatóság határozatában megállapította, hogy a klímadoboz használati vize egy műanyag csövön keresztül akadály nélkül folyik az udvarra, a vizes felület ezáltal csúszik és balesetveszélyes. A berendezés zajkibocsátási határértéke pedig az éjszakai órákban túllépi a megengedett határértéket, és a házban lakók nyugalmát zavarja. A hatóság a határozatában azt is megállapította, hogy a klímaberendezések és a szellőző kültéri  egységeinek elhelyezése szabálytalan építkezésnek minősül, mivel engedély nélkül az építési hatóság és a társtulajdonosok hozzájárulása nélkül létesítették.
	Az V. kerületi polgármester 2001. január 4-én arról tájékoztatott, az eljáró hatóság ismételt helyszíni szemle alkalmával megállapította, hogy a kötelezett a határozatban foglaltaknak csak részben tett eleget, ezért ismételten felszólították a határozat maradéktalan teljesítése érdekében.
	Munkatársaim 2001. április 13-án megtekintették a helyszínt és meggyőződtek arról, hogy a klímaberendezést eltávolították.
	Vizsgálatomat összegezve megállapítottam, hogy az ügyben eljáró hatóság megkeresésemet követően értesült az engedély nélkül felszerelt klímaberendezésről, és ezt követően - a jogszabályi keretek között -  haladéktalanul megtette azokat az intézkedéseket, amelyek a panasz orvoslásához szükségesek voltak. Vizsgálatom eredményeként megállapítottam, hogy a hatóság eljárása a vizsgált alkotmányos joggal összefüggésben nem okozott visszásságot.

Budapest, 2001. április 21.

Gönczöl Katalin