OBH 1507/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Budapest Főváros XIX. kerületének polgármestere a térség országgyűlési képviselőjének támogatásával panaszbeadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához az M5-ös autópálya fővárosi bevezető szakaszának (5. sz. főforgalmi út) forgalma által okozott környezetszennyezés miatt.

Az indítványozó a Környezetgazdálkodási Intézet zajterhelés mérésére hivatkozva arról tájékoztatott, hogy a főforgalmi út melletti lakóterületeken mind nappal, mind éjjel jelentős (10-16 dB) határérték-túllépés észlelhető. A forgalomból adódó levegőszennyezettség és rezgésterhelés mértéke is eléri az intézkedést igénylő szintet. Különösen súlyos a helyzet a Wekerle telep lakóházai előtt, ahol az útpálya aktív zajvédelem nélkül 4 méterre halad el a földszinti lakásoktól.

Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján az egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelmét kizárni nem lehetett, vizsgálatot indítottam. Eljárásom során megkerestem Budapest Főváros Főpolgármesterét, akit az 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján az alábbi kérdések megválaszolására kértem.
- Milyen intézkedéseket tett eddig a Fővárosi Önkormányzat a határértéket jelentősen túllépő zaj csökkentésére? Végeztetett-e a Fővárosi Önkormányzat zajszintmérést a panasszal érintett szakaszon?
- Milyen beruházásokat terveznek és milyen ütemezéssel? Várható-e és ha igen, mikorra a zajvédő fal megépítése?

A megállapított tényállás

Az indítványozótól és a Főpolgármesteri Hivatal Közlekedési Ügyosztályától kapott dokumentumok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg.

A kispesti önkormányzat 1997 júniusában szakértői véleményt készíttetett a KGI Környezetvédelmi Intézetével az "M5-ös autópálya bevezető szakasza mentén a közlekedésből származó légszennyezettség, valamint zaj- és rezgésterhelés további csökkentési lehetőségeinek és műszaki megoldásainak feltárása" címmel. A szakvélemény szerint a legkedvezőbb megoldás az lenne, ha zajvédő fal épülne a főforgalmi út mindkét oldalán. A szakvéleményben szerepel az is, hogy a kispesti oldalon, elsősorban a Wekerle telepnél a keresztmetszeti adottságokat figyelembe véve ez csak a meglévő útpálya keresztmetszeti átrendezésével valósítható meg.

Ennek ismeretében a kispesti önkormányzat további tervezési munkákat rendelt meg. Az elkészített tervek szerint az út keresztmetszeti átalakításával, részbeni átépítése mellett lehetséges a zajvédő fal megépítése szabvány szerinti távolságra a lakóházaktól.

Kispest polgármesterének beadványa megnevez több, az érintett területre vonatkozó Fővárosi Közgyűlési határozatot.
Az 1085/1998. (VI.25.) Főv. Kgy. h. indokoltnak tartja zajvédelmi berendezés telepítését a XIX. kerület Nagykőrösi úton a telepszerű lakóterületek zajvédelme érdekében. Az 1086/1998. (VI.25.) Főv. Kgy. h. felkérte a főpolgármestert, hogy készíttessen közlekedési hatásvizsgálatot az út átépítésének, keresztmetszet-változásának elemzésére és zajvédelmi hatásvizsgálatot az út mindkét oldalára, feltételezve a wekerlei oldalon zajelnyelő fal építését, az útpályán "suttogó aszfalt" építését, az erzsébeti oldalon mindkét zöld sávban intenzív növénytelepítést. Az 1087/1998. (VI.25.) Főv. Kgy. h. felkérte a Környezetvédelmi és Városüzemeltetési Bizottságot, hogy a döntéselőkészítő tanulmányok alapján tegyen javaslatot a zajvédelmi beruházás megvalósítandó változatára. Végül az 1088/1998. (VI.25.) Főv. Kgy. határozatot említi a beadvány, amely a főpolgármestert kéri fel, hogy a Környezetvédelmi Alappal és a kerületi önkormányzattal folytatott tárgyalások alapján tegyen javaslatot a beruházás műszaki, költségvetési ütemezésére és ennek alapján a beruházás első ütemét tervezze be az 1999. évi költségvetési koncepcióba.

A Fővárosi Közgyűlés illetékes bizottságai a pénzügyi forrás hiánya miatt nem támogatták a zajvédő fal megvalósítását és az 5. számú városi főforgalmi út átépítését. Támogatták viszont a főút és a szervizút kapcsolatának forgalomtechnikai átalakítását a szervizút tehermentesítése érdekében.

1989-90-ben sor került az útra nyíló lakások nyílászáróinak utólagos szigetelésére a Wekerle telepen, amely 175 lakást érintett.

A bizottsági határozatoknak megfelelően elkészült az a beruházási célokmány, amely első ütemben a Nagykőrösi út - Határ út csomópontjának forgalomtechnikai célú átalakítását, a Wekerle telep zajvédelemmel még nem rendelkező lakásainak zaj elleni passzív védelemmel történő ellátását és növénytelepítést tartalmazott. A főváros ún. 7 éves fejlesztési tervébe és költségvetésébe a "Főutak utólagos zajvédelme" címmel 200 millió Ft-ot terveztek be. Az első ütemben - amely 2000-ben 50 millió Ft. előirányzatot jelent - a fent leírt munkákat kívánták elvégezni.

Időközben az indítványozó és egy fővárosi képviselő a javasolt megoldás felülvizsgálatát kezdeményezték és a Wekerle telepi lakások, valamint további, az út mellett lévő lakások passzív zajvédelmének megoldását tartották mielőbb szükségesnek.

A Fővárosi Önkormányzat arra a megállapításra jutott, hogy kedvezőbb megoldás, ha - a csomópont átépítését későbbi időre ütemezve - 2000-ben elvégzik a Wekerle telep további lakásaiban és a Nagykőrösi út Rákóczi u. - Garázs u. közötti szakaszán lévő lakásokban a passzív zajvédelem kiépítését. A jóváhagyó testületek kedvező döntése esetén a passzív zajvédelmi munkák 2000. II. félévében elvégezhetők.

Az ügy jogszabályi háttere

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 63/A. § g) pontja szerint a fővárosi önkormányzat feladat- és hatásköre különösen: ellátja a főváros tömegközlekedési és forgalomtechnikai feladatait, kijelöli a főútvonalakat, a tömegközlekedés által igénybe vett útvonalakat, ellátja Budapest területén a fővárosi önkormányzat tulajdonában levő országos közutak, közúti hidak, alul- és felüljárók - az autópályák és autóutak kivételével - üzemeltetését, fenntartását és fejlesztését, valamint a kerületi önkormányzatok tulajdonában levő tömegközlekedés által igénybe vett utak üzemeltetését, fenntartását és fejlesztését;

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése kimondja, az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A 21. § (1) bekezdése szerint ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.

A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V.12.) MT rendelet 2. § (1) bekezdésének a) pontja úgy szól, hogy a rendelet alkalmazásában veszélyes mértékű zaj: a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket.

Az utak forgalomszabályozásáról és a közúti jelzések elhelyezéséről szóló 20/1984.(XII.21.) KM rendelet 4. § (1) bekezdése értelmében az utak forgalmát úgy kell szabályozni (a forgalmi rendet úgy kell kialakítani), hogy a közlekedés résztvevői biztonságosan, gyorsan és zavartalanul közlekedhessenek.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Alkotmány 18. §-a kimondja, hogy a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A 70/D. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A vizsgálat megállapításai

A 2x3 sávos Nagykőrösi út az M5 számú autópálya fővárosi bevezető szakasza, amely egy részén a főváros XIX. és XX. kerülete közötti határ is egyben. A Környezetgazdálkodási Intézet zajszíntmérése szerint a Nagykőrösi út az ország legzajosabb területei közé tartozik. A mért zajszint nappal 75,2 dB, éjjel 70,3 dB volt.

A problémát az jelenti, hogy utólag, az útpálya megépítését és forgalombahelyezését követően, már kialakult helyzetben kell intézkedni a káros környezeti hatások csökkentése érdekében.

A zaj elleni védelem passzív vagy aktív akusztikai módszerekkel történhet. Eddig a Wekerle telep 175 lakásában került sor a nyílászárók utólagos szigetelésére. A Fővárosi Önkormányzat 1999-ben végeztetett reprezentatív mérései ezekben a lakásokban határérték alatti zajszintet mutattak ki.

A zajvédő fal megvalósítására és azzal együtt a főforgalmi út átépítésére a beruházás jelentős költsége miatt nem került sor. A zajcsökkentést így az érintett, de passzív védelemmel még el nem látott lakások passzív zajvédelmével tervezik elvégezni.

A szakértői szervezet véleménye szerint a legjobb megoldás az lenne, ha az út mindkét oldalán zajvédő fal épülne. Ehhez azonban a meglévő útpálya keresztmetszeti átalakítására lenne szükség. A zajvédelemnek ezt a módját nem annak célszerűtlensége miatt nem támogatták a Fővárosi Közgyűlés bizottságai. Az tehát, hogy a Nagykőrösi úton a zajcsökkentést milyen módon oldják meg, elsődlegesen financiális kérdés.

A Környezetgazdálkodási Intézet mérési eredményei azt mutatják, hogy az érintett útszakaszon a zajszint jelentős mértékben meghaladja a határértéket. A túllépés állandó, nappal és éjszaka egyaránt fennáll. Ez sérti az ottlakók egészséges környezethez és legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát.

A költségvetési források felett nem rendelkező országgyűlési biztos általában nehéz helyzetben van, amikor valamely probléma enyhítésére anyagi ráfordítással is járó kezdeményezést vagy ajánlást kellene tennie, ismerve azt, hogy a pénzforrások elosztóinak számos egyéb, ugyancsak fontos prioritásokat kell kijelölniük. Az indítványozó kifogásolta, hogy az aktív zajvédelem programja nem szerepel sem a főváros távlati fejlesztési koncepciójában, sem Budapest közlekedési rendszerének fejlesztési tervében. Az átépítések, felújítások, korszerűsítések tervezésének, ütemezésének, a szükséges pénzeszközök elkülönítésének vizsgálata kívül esik az országgyűlési biztos hatáskörén. A vizsgálatkor figyelembe vettem azt is, hogy a Fővárosi Önkormányzat költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg.

Elfogadom a KGI Környezetvédelmi Intézetének a zajvédelem módjára vonatkozó szakvéleményét, azonban a Fővárosi Önkormányzatnak a pénzügyi forrás hiányára hivatkozó álláspontját is figyelembe kell vennem.

Tekintettel arra, hogy a Fővárosi Önkormányzat költségvetésébe "Főutak utólagos zajvédelme" címmel 200 millió Ft-ot betervezett, továbbá passzív zajvédelmi munkák elvégzését tervezi, valamint figyelemmel a probléma elsődlegesen pénzügyi voltára, kezdeményezéssel élni nem kívánok. Felkérem azonban a Fővárosi Önkormányzat illetékes vezetőit, hogy a jelentős számú érintett lakó életkörülményeinek javítását szolgáló zajvédelmi intézkedéseket mihamarabb végezzék el.

Budapest, 2000. június 26.

Gönczöl Katalin