OBH 1499/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Tárgy: fogvatartás körülményei

Az eljárás megindulása:
	A panaszos hivatalomhoz intézett beadványában leírta, hogy a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság fogdájában tölti előzetes letartóztatását. Állítása szerint a fogdában az elhelyezési körülmények embertelenek. A fogvatartottak földre helyezett matracokon, takarítatlan helyiségekben alszanak; az egészségügyi ellátás nem biztosított; a tisztálkodási lehetőség, a mellékhelyiségek használata korlátozott. A fogvatartottak magánszemélyeknek írt leveleit, illetve az azoktól kapott leveleket nem továbbítják. 
A panasz alapján az emberi méltósághoz való joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
A panaszost az általam folytatott vizsgálat alatt a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Büntetésvégrehajtási Intézetbe szállították át. Az átszállítást követően újabb beadvánnyal fordult hivatalomhoz, melyben egy bírósági ítélet rendelkezéseit, valamint a büntetésvégrehajtási intézetben biztosított egészségügyi ellátás hiányosságait, a magánszemélyekhez írt levelek továbbításának elmaradását sérelmezte.

A megállapított tényállás:
	A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének tájékoztatása szerint a fogdában a fogvatartottak elhelyezésére 40 rögzített fekhely áll rendelkezésre. Átmenetileg előfordul, hogy a fogvatartottak létszáma meghaladja a fekhelyek számát. Ilyen esetekben a zárka padlójára helyezett matracokon biztosítják a fekhelyet. Abban a zárkában, ahol a panaszos tartózkodott eggyel több személy volt elhelyezve mint a kialakított fekhelyek száma, ezért a panaszos másfél hónapig matracon aludt. A zárkák takarítását maguk a fogvatartottak végzik, így annak tisztasága a fogvatartottak magatartásától függ. A fogdában a fogvatartottak egészségügyi ellátását fogda orvos alkalmazásával biztosítják, az orvosi könyvben jegyzett adatok szerint a panaszos négy alkalommal vett részt orvosi vizsgálaton, melyeket követően megkapta a szükséges gyógyszereket. A mellékhelyiségek fogvatartottak általi használatát - tekintettel arra, hogy a zárkákban nincs WC - a fogda őrszemélyzete biztosítja. A mellékhelyiségre való kijutás a fogvatartott jelzéséhez képest késhet. A késedelem oka az őrszemélyzet alacsony létszáma. A mellékhelyiségek használata egyebekben nem korlátozott, a tisztálkodási lehetőségeket a fogda az előírásoknak megfelelően biztosítja. A fogvatartottak magánszemélyeknek írt leveleit - amennyiben a levelezést a rendelkezési jogkör gyakorlója nem korlátozta - a zárkából történt kiadást követő munkanapon küldik el, a magánszemélyek részéről érkező küldeményeket pedig az előzetesen letartóztatottaknak a biztonsági ellenőrzést követően továbbítják. 
A panaszos Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Büntetésvégrehajtási Intézetbe történő átszállítása után is sérelmezte azt, ahogyan a bv. a fogvatartottak levelezését kezeli, illetve az egészségügyi ellátást biztosítja. A magánszemélyek részére írt, illetve a magánszemélyek részéről érkezett levelekről a büntetésvégrehajtási intézet nem készít részletes kimutatást, így a magánlevelek továbbításának gyakorlata nem ellenőrizhető. Ezzel összefüggésben megkerestem Jász-Nagykun-Szolnok Megye főügyészét, aki arról tájékoztatott, hogy levelek továbbításával kapcsolatos panasz a főügyészséghez a panaszos esetét kivéve évek óta nem érkezett. A büntetésvégrehajtási intézetben részletes számítógépes nyilvántartás készül viszont arról, hogy a fogvatartottak mely napon jelentkeztek orvosi vizsgálatra, mikor történt meg a kivizsgálásuk, és az milyen eredménnyel zárult. A nyilvántartás szerint a panaszos havonta jelentkezett orvosi vizsgálatra, az orvos minden alkalommal megvizsgálta, szakrendelésekre  utalta be, valamint gyógyszereket írt fel a számára. 

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
•	A büntetések és intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. tvr.:
117. § (1) Az előzetesen letartóztatott köteles
a) a büntetésvégrehajtási intézet rendjét megtartani, a kapott utasításokat teljesíteni;
b) a büntetésvégrehajtási intézet tisztán tartását és ellátását szolgáló munkában díjazás nélkül, alkalomszerűen részt venni;
c)
d) a szükséges orvosi vizsgálatnak és gyógykezelésnek magát alávetni. A műtétekre az egészségügyi jogszabályok az irányadók;
e) a tartására fordított összeget a munkadíjából megfizetni;
f) az okozott kárt megtéríteni (34. §).
(2) Az előzetesen letartóztatott a büntetésvégrehajtási intézeten belül csak felügyelet mellett járhat.
118. § (1) Az előzetesen letartóztatott
a) büntetőeljárási jogait gyakorolhatja,
b) a saját ruháját viselheti,
c) a letétben levő pénzéből meghatározott összeget a személyes szükségleteire fordíthat,
d) hozzátartozóival és - az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával - más személyekkel levelezhet, legalább havonta egyszer fogadhat látogatót, és kaphat csomagot,
f) anyagi és egészségügyi ellátásban részesül, gyógyszert térítés nélkül kap,
h) panasz, kérelem előterjesztésére jogosult,
(2) Az előzetesen letartóztatott levelezési és látogató-fogadási joga - a védőjével való érintkezés kivételével -, valamint a csomagküldeményhez való joga a büntető eljárás eredményessége érdekében korlátozható.
•	A rendőrségi fogdák rendjéről szóló 19/1995. (XII.13.) BM rendelet:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában fogvatartott a bűnügyi, a közbiztonsági és az idegenrendészeti őrizetes, az előzetesen letartóztatott, valamint az elítélt, amennyiben számára a fogvatartás helyéül rendőrségi fogdát jelöltek ki.
(2) A fogvatartás során a fogvatartottal az emberi méltóság tiszteletben tartásával kell bánni. Tilos a fogvatartottat kínzásnak alávetni, kegyetlen, embertelen, megalázó bánásmódban részesíteni. Rajta orvosi kísérletet, vagy tudományos vizsgálatot vagy kísérletet még beleegyezésével sem lehet végezni.
2. § (1) A fogvatartott
a) büntetőeljárási jogait gyakorolhatja, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjével kapcsolatot tarthat,
b) letéti pénzét indokolt személyes szükségleteinek kielégítésére fordíthatja,
c) előzetesen letartóztatott hozzátartozójával és - az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával - más személyekkel levelezhet, legalább havonta két alkalommal fogadhat látogatót, hetente két alkalommal kaphat csomagot,
(2) Az előzetesen letartóztatott levelezési és látogató fogadási joga - védőjével, továbbá a 3. § (4) bekezdésének b) pontjában felsorolt szervezetek képviselőivel való érintkezés kivételével -, valamint a csomagküldeményhez való joga a büntetőeljárás eredményessége érdekében korlátozható.
(5) A fogvatartott köteles:
a) a fogda rendjét megtartani, a kapott utasításokat teljesíteni,
b) a fogda helyiségeinek tisztán tartásában díjazás nélkül közreműködni,
c) a szükséges orvosi vizsgálatnak és gyógykezelésnek magát alávetni, ruházatának átvizsgálását és a birtokában nem tartható tárgyak elvételét tűrni,
d) az okozott kárt megtéríteni.
3. § (1) A fogvatartott jogosult a 14. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő elhelyezésre, a folyamatos melegvíz-ellátásra, naponta zuhanyozásra, havonta egy alkalommal saját költségén a fogvatartásért felelős által biztosított fodrász igénybevételére, naponta legalább egy óra időtartamban - ellenőrzés mellett - a szabad levegőn való tartózkodásra.
6. § (1) A fogvatartott levelezése a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselője által ellenőrizhető, ha az eljárás adatai az Rtv. 18. §-ának (3) bekezdésében meghatározott érdekek sérelmét valószínűsítik. Az ellenőrzés tényét a fogvatartottal közölni kell.
(2) A fogvatartottnak a védőjéhez, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjéhez, a hatóságokhoz és az emberi jogok védelmét ellátó szervezetekhez küldött levelei nem ellenőrizhetők.
(3) Amennyiben az ellenőrzött levél tartalma az (1) bekezdés első mondatában hivatkozott valamely érdeket sért, a levél nem továbbítható.
18. § (1) A fogvatartás során el kell különíteni:
a) a férfiakat a nőktől,
b) az előzetesen letartóztatottakat az elítéltektől,
c) a nyomozó szerv vezetőjének döntése szerint az ugyanabban a büntetőeljárásban szereplő gyanúsítottakat egymástól,
d) az egészségeseket a betegektől,
e) a fiatalkorúakat a felnőtt korúaktól,
f) a közbiztonsági őrizetben levőket más fogvatartottaktól,
g) az idegenrendészeti őrizetben lévő külföldit a bűncselekmény miatt fogvatartottaktól,
h) lehetőség szerint a büntetett előéletűeket a büntetlen előéletűektől.
(2) A zárkában csak a befogadóképességnek megfelelő számú fogvatartottat szabad elhelyezni. Ha nincs elég férőhely, vagy nincs lehetőség a kötelező elkülönítésre, a fogvatartottat más rendőrségi fogdába kell átszállítani.
22. § (1) A fogvatartottak orvosi ellátását a fogvatartásért felelős, elsősorban a rendőrorvosi szolgálat, ennek hiányában - szerződés alapján - az állami, önkormányzati egészségügyi szolgálat útján biztosítja.
•	A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII.12.) IM rendelet:
2. § (1) A fogvatartott a jogait személyesen, törvényes képviselője, jogi képviselője, illetve meghatalmazottja útján gyakorolja. A jogok gyakorlása nem sértheti a közérdeket, mások jogait, nem veszélyeztetheti az intézet rendjét és biztonságát.
(2) A fogvatartott köteles a végrehajtásra vonatkozó jogszabályokat, az intézet házirendjét, a bv. szervezet személyi állománya tagjának (a továbbiakban: a személyi állomány tagja), továbbá a fogvatartás körében rendelkezési joggal bíró személyeknek az utasításait betartani. Az utasítás jogszerűségéért az azt kiadó személy felelős.
7. § A fogvatartott a fogvatartásával kapcsolatos ügyében - a 6. §-ban foglalt jogorvoslati lehetőségek mellett - közvetlenül fordulhat
 a) a büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó ügyészhez, kérheti az ügyész általi meghallgatását;
b) a fogvatartás alatt gyakorolható állampolgári jogainak a sérelme esetén az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, illetve a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosához;
c) személyes adatainak kezelésével vagy a közérdekű adatok megismeréséhez fűződő jogainak gyakorlásával összefüggő jogsérelem esetén az adatvédelmi biztoshoz.
23. § A nyilvántartásba vett elítéltet az elhelyezési körletre kell kísérni, és részére a megfelelő körletrészt, zárkát vagy lakóhelyiséget, továbbá fekvőhelyet kell kijelölni.
237. § (1) A büntetőeljárás szakaszától függően az ügyész, illetve a bíróság (a továbbiakban: a rendelkezési jogkör gyakorlója) dönt az előzetesen letartóztatott
a) intézetben történő elhelyezéséről;
b) az ugyanabban az eljárásban letartóztatottaktól való elkülönítéséről;
c) levelezése és látogatása ellenőrzéséről;
d) levelezésének, a látogató fogadásának és a csomagküldemény korlátozásáról;
242. § (1) Az intézet a fogvatartás biztonsága és az intézet rendje védelme érdekében - a rendelkezési jogkör gyakorlója által hozott előírások végrehajtása mellett - ellenőrzi az előzetesen letartóztatott levelezését, csomagküldeményét és látogatását.
•	A fogvatartottak egészségügyi ellátásáról szóló 5/1998. (III.6.) IM rendelet:
1. § (1) E rendelet hatálya a büntetés-végrehajtási intézetben (a továbbiakban: bv. intézet) fogva tartott elítéltre, előzetesen letartóztatottra (a továbbiakban együtt: fogvatartott) terjed ki.
(2) A nem magyar állampolgárságú fogvatartottra - ha nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik - a magyar állampolgárságú fogvatartottra vonatkozó jogszabályokat kell alkalmazni.
(3) A büntetések és intézkedések végrehajtása során a fogvatartott egészségi állapotának megfelelő gyógyító-megelőző ellátását elsősorban a fogvatartó bv. intézet, illetve a Büntetés-végrehajtás Központi Kórháza (a továbbiakban: Központi Kórház), annak a Nagyfai Országos Büntetés-végrehajtási Intézetben működő Krónikus Utókezelő Részlege (a továbbiakban: Utókezelő Részleg), valamint az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet (a továbbiakban: IMEI) biztosítja, és a fogvatartott ezt az ellátást köteles igénybe venni.
(4) A fogvatartottak egészségügyi ellátását a büntetés-végrehajtási szervezeten belül - az IMEI kivételével - szakmailag a Központi Kórház felügyeli.
(5) Amennyiben a fogvatartott megfelelő egészségügyi ellátása a büntetés-végrehajtási szervezet keretein belül nem lehetséges, a bv. intézet orvosa (a továbbiakban: bv. orvos) vagy a büntetés-végrehajtási szervezet kezelésében lévő egészségügyi intézete (a továbbiakban: bv. egészségügyi intézet) gondoskodik arról, hogy a fogvatartott nem a büntetés-végrehajtási szervezet kezelésében lévő egészségügyi intézményben (a továbbiakban: egészségügyi intézmény) részesüljön a megfelelő ellátásban.
2. § A fogvatartott az 1. § (5) bekezdésében foglaltaktól eltérően egészségügyi intézmény térítésköteles szolgáltatását csak akkor veheti igénybe, ha azt a bv. intézet parancsnoka engedélyezi, a fogvatartott a várható költségeket - ideértve a szállítás költségeit is - megelőlegezi, és az egészségügyi intézmény a szolgáltatást vállalja.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos büntetés félbeszakítás iránti kérelmét a Szolnoki Városi Bíróság elutasította, ezért hivatalomhoz írt levelében a bírósági döntés felülvizsgálatát kérte. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 29.§ (1) bekezdés f) pontja szerint az országgyűlési biztos bíróság eljárását, határozatát nem vizsgálhatja, ezért a panasznak ezt a részét figyelmen kívül hagytam.
	A rendőrségi fogdákról szóló BM rendelet szabályai szerint a fogda zárkáiban csak a befogadóképességnek megfelelő számú fogvatartott helyezhető el. Abban az esetben, ha a fogdában nincs elég férőhely, a  fogvatartottat más rendőrségi fogdába kell szállítani. A magyarországi büntetésvégrehajtási intézetek és fogdák helyzetét a túlzsúfoltság jellemzi, ezért átmenetileg előfordul, hogy a fogvatartottakat nem az előírásoknak megfelelően helyezik el. A fogda parancsnokának azonban kötelessége haladéktalanul gondoskodni a fogvatartott megfelelő elhelyezéséről, szükség esetén más fogdába való átszállításáról. A panaszos esetében ez elmaradt. Számára másfél hónapon keresztül - ez az időtartam nem tekinthető átmenetinek - egy földre helyezett matracon biztosítottak fekhelyet. A fogda parancsnokának mulasztása az Alkotmányban deklarált emberi méltósághoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
	A panaszos levelében sérelmezte, hogy a fogda zárkái piszkosak. A hatályos fogdaszabályzat szerint a zárkákat a fogvatartottak kötelesek takarítani, így azok tisztasága a zárka lakóinak magatartásától függ. A fogda őrszemélyzete a takarításhoz szükséges eszközöket a fogvatarottak számára biztosította, de a takarítás tényleges elvégzését - a fogdaszabályzat kötelező rendelkezése ellenére - nem követelte meg, így a zárkák tisztaságáról való gondoskodás tekintetében mulasztást követett el.
	A panaszos a tisztálkodási lehetőségek és a mellékhelyiségek használatának korlátozottságát is sérelmezte. Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a fogdában a tisztálkodási lehetőség az előírásnak megfelelő, a mellékhelyiség igénybe vétele sem korlátozott. Előfordulhat azonban az, miután a zárkákban mellékhelyiség nincs, hogy az őrszemélyzet nem rögtön, hanem a fogvatartott jelzéséhez képest később teszi lehetővé a mellékhelyiség használatát. A szabadságvesztés szabályainak végrehajtásáról szóló 6/1996. (VII.12.) IM rendelet 135. § (2) bekezdése előírja, hogy az elítéltek elhelyezésére szolgáló zárkában folyó vízzel ellátott mosdót, illetve - az ön- és közveszélyes magatartást tanúsító elítéltek elhelyezésére kialakított zárka kivételével - elkülönített WC-t kell kialakítani. Bár ez az előírás az elítéltek elhelyezésére vonatkozik, a fogdában lévő őrizetesek és előzetesen letartóztatottak éppúgy korlátozva  vannak a szabad mozgásban mint az elítéltek, ezért a mellékhelyiséget csak akkor tudják igénybe venni, ha ezt az őrszemélyzet lehetővé teszi. A mellékhelyiség jelzéshez képest késő igénybevétele azonban az emberi méltóság sérelmével járhat, így az az állapot, hogy a fogda zárkáiban nincs elkülönített mellékhelyiség veszélyezteti az emberi méltósághoz való jogot.
	A panaszos sérelmezte, hogy nem kap egészségügyi ellátást. A panasznak ellent mond a fogda orvosi könyve, mely szerint a panaszos több alkalommal is részt vett orvosi vizsgálaton, melyek után gyógyszeres kezelésben részesült. Az orvosi könyv adatai alapján megállapítom, hogy a panaszos gyógykezelését a fogdán belül biztosították, így alkotmányos joggal összefüggő visszásság  az egészségügyi ellátást illetően nem keletkezett.
	A panaszost a vizsgálat alatt a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei büntetésvégrehajtási Intézetbe szállították át. Újabb beadványában a büntetésvégrehajtási intézetben biztosított egészségügyi ellátást is kifogásolta, ezért vizsgálatom arra is kiterjedt, hogy a büntetésvégrehajtási intézetben a panaszos milyen módon részesült orvosi kezelésben. Az orvosi dokumentáció alapján megállapítottam, hogy a panaszos rendszeresen jelentkezett orvosi vizsgálatra, amit minden alkalommal el is végeztek, részére a gyógyszereket folyamatosan biztosították, indokolt esetben szakorvosi rendelésre is elvitték. A büntetésvégrehajtási intézet eljárása az egészségügyi ellátás terén alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okozott.
	Ami a fogvatartottak magánszemélyekkel folytatott levelezését illeti, ebből a szempontból az előzetesen letartóztatottak rosszabb helyzetben vannak mint az elítéltek. Az előzetesen letartóztatottak magánszemélyekkel folytatott levelezése azon túl, hogy biztonsági szempontból ellenőrizhető, a rendelkezési jogkör gyakorlójának utasításától függően a folyamatban lévő büntetőeljárás eredményessége érdekében korlátozható is. Ez a rendelkezés nem áll ellentétben az Alkotmány előírásaival sem, hiszen a korlátozás egy bűncselekmény elkövetése miatt bekövetkezett jog- és érdeksérelem tisztázása céljából történik. Nem okozza tehát az alkotmányos jog sérelmét, annak egy másik alkotmányos jog védelme érdekében történő szükséges, arányos és célszerű korlátozása.

Ajánlás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 20-21. §-ába foglalt felhatalmazásom alapján a megállapított alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében az alábbi ajánlást, illetve kezdeményezést teszem:
1. Felkérem a belügyminisztert, hogy tegye kötelezővé a rendőrségi fogdák zárkáiban elkülönített mellékhelyiség kialakítását.
2. Felkérem a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőrfőkapitányság parancsnokát, utasítsa beosztottait a fogvatartottak előírásnak megfelelő elhelyezésére, annak érdekében, hogy a panaszoséhoz hasonló eset a jövőben ne fordulhasson elő, továbbá gondoskodjon a zárkák tisztán tartásáról.

Budapest, 2001. május 8.

Gönczöl Katalin