OBH 1478/2000., OBH 1679/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszosok az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványukban sérelmezték a gyermekvédelmi támogatás biztosításának helyileg kialakult gyakorlatát.
Miszla Község Önkormányzatának Képviselő-testülete úgy döntött, hogy az általános iskolai tanulóknak a támogatást az étkezési díj átvállalása formájában nyújtja. A polgármesteri hivatal teljesítette az iskolának az átutalást. Az étkeztetésből valamilyen okból kimaradt gyermek után járó részösszeget a negyedévi elszámolást követően térítették meg a szülőnek. A panaszosok a polgármester önkényeskedő magatartásaként értékelték a történteket. Az önkormányzat - a tiltakozásuk ellenére - nem változtatta meg a helyi rendeletét a gyermekvédelmi támogatásról.
Az Alkotmányban biztosított gyermeki jogok és a jogorvoslati jog sérelmének alapos gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. Vizsgálatom során megkerestem a települési önkormányzat polgármesterét és a megyei közigazgatási hivatal vezetőjét.
A beszerzett információk és az iratok alapján megállapítottam a következő tényállást.

A megállapított tényállás
	A képviselő-testület döntése 24 általános iskolás korú gyermeket érintett, akik a gyönki általános iskolába jártak. A gyermekek Miszla községből az önkormányzat által biztosított iskolai autóbuszjárattal jutnak el az iskolába, és így történik a hazatérésük is.  A tanulók naponta 6 óra 30 perctől 15 óráig, hosszú időt töltenek el az otthonuktól távol, ezért az önkormányzat képviselő testülete mindenképpen indokoltnak tartotta a gyermekek tízóraival és meleg ebéddel való ellátását.
A szülők túlnyomó többsége egyetértett a 32/1999. (IX. 22.) számú határozatban foglaltakkal, 3 szülő - köztük a panaszosok - sérelmezték a támogatásnak ezt a formáját.
A vizsgálat feltárta azt is, hogy az önkormányzat -  az 1999. évi döntéséig -  pénzben fizette ki a támogatást a jogosultak részére. A testületi határozat alapján később az önkormányzat minden általános iskolás korú gyermek részére természetbeni ellátás formájában nyújtotta a támogatást. Az önkormányzat azonban nem vizsgálta, hogy az egyes gyermekeknél a változtatás feltételei fennállnak-e, ezért a nem étkező gyermekek után is átutalta a pénzt az iskolának.
A megyei közigazgatási hivatal vizsgálatot folytatott a Belügyminisztérium Önkormányzati Főosztályához eljutatott azonos tárgyú panasz miatt. Jogszerűnek minősítette a képviselő-testület határozatát,  leszögezte azonban, hogy az önkormányzat eljárási hibát vétett akkor, amikor a jogosultságot első alkalommal megállapító államigazgatási határozatot nem módosította.
A közigazgatási hivatal felhívta az önkormányzat polgármesterét a támogatások biztosításának felülvizsgálatára.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
5. § E törvény alkalmazásában
i) ellátás: jogszabályban meghatározott pénzbeli, természetbeni, illetve személyes gondoskodást nyújtó alapellátás és szakellátás,
j) természetbeni ellátás: olyan támogatás, amellyel a gyermeket alapvető szükségleteinek kielégítésében az állam (önkormányzat) anyagi javak biztosításával, szolgáltatások kifizetésével és nyújtásával segíti,
14. § (2) A gyermekek védelmét pénzbeli, természetbeni és személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások, illetve gyermekvédelmi szakellátások, valamint e törvényben meghatározott hatósági intézkedések biztosítják.
15. § (1) Pénzbeli ellátások:
a) a rendszeres gyermekvédelmi támogatás,
b) a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás,
c) a gyermektartásdíj megelőlegezése,
d) az otthonteremtési támogatás.
16. § Az e törvényben meghatározott, a gyermekek védelmét biztosító hatósági feladat- és hatásköröket
a) a helyi önkormányzat képviselő-testülete,
b) a települési önkormányzat jegyzője,
18. § (1) E törvény, valamint a települési önkormányzat rendelete szerint az önkormányzat képviselő-testülete a jogosult gyermeknek rendszeres gyermekvédelmi támogatást és rendkívüli gyermekvédelmi támogatást folyósít.
28. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testületének döntése alapján a rendszeres és a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás természetbeni ellátás formájában is nyújtható, különösen a védelembe vett gyermekek számára.
(2) Természetbeni ellátás különösen az általános iskolás gyermekek tankönyv- és tanszerellátásának támogatása, a gyermekintézmények étkezési térítésének díjkedvezménye, tandíj, egészségügyi szolgáltatásért fizetendő térítési díj, illetve egyéb ellátás kifizetésének átvállalása.

•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.

•	133/1997. (VII. 29.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások térítési díjáról és az igénylésükhöz felhasználható bizonyítékokról (R.)
A térítési díj befizetése és ellenőrzése
15. § (1) Ha az önkormányzat rendelete másként nem rendelkezik, a személyi térítési díjat havonként a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig kell befizetni az ellátást nyújtó intézmény elszámolási számlájára.
(2) Az intézmény vezetője ellenőrzi, hogy a megállapított térítési díj befizetése havonként megtörténik-e. Ha a kötelezett a befizetést elmulasztotta, az intézményvezető 15 napos határidő megjelölésével a fizetésre kötelezett személyt írásban felhívja az elmaradt térítési díj befizetésére. Ha a határidő eredménytelenül telt el, az intézmény vezetője a kötelezett nevét, lakcímét és a fennálló díjhátralékot nyilvántartásba veszi.
(3) A (2) bekezdés szerint nyilvántartott díjhátralékról az intézmény vezetője negyedévenként tájékoztatja a fenntartót a térítési díjhátralék behajtása vagy a behajthatatlan hátralék törlése érdekében.
(4) A fenntartó az intézményvezető tájékoztatása alapján intézkedik a térítési díjhátralék behajtásáról az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény, illetve az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény szabályainak alkalmazásával.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya 
•	57 §(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
•	67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(3) A családok és az ifjúság helyzetével és védelmével kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák.

A vizsgálat megállapításai
	A gyermekvédelem helyi rendszerét Miszla Község Önkormányzat Képviselő-testülete 11/1999. (VII. 29.) sz. rendelete állapítja meg. A természetben nyújtott ellátásokról rendelkező részben a rendelet szövege kimondja, hogy a rendszeres és a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás pénzbeni és természetbeni ellátás formájában is nyújtható. A rendszeres gyermekvédelmi támogatás vagy annak egy része, a gyermekintézményi étkeztetési térítési díjnak vagy annak egy részének átvállalásával is biztosítható, kiemelten az általános iskolás védelembe vett gyermekek részére.
	A Tolna Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője vizsgálta a teljes körű törvényességi ellenőrzése során az önkormányzati rendelet jogszerűségét. Álláspontja szerint a Gyvt. 28. §-ában foglaltakkal nem ellentétesek a helyi rendelet szabályai és a képviselő-testület jogszerűen állapította meg a pénzbeli ellátás helyett a természetbeni ellátást.
A Gyvt. 14. § (2) bekezdése alapján a gyermekek védelmét - többek között - a pénzbeli, természetbeni alapellátások biztosítják.
A Gyvt. 28. § (1) bekezdésében foglaltak szerint pedig a képviselő-testület döntése alapján - különösen a védelembe vett gyermekek számára - a gyermekvédelmi támogatás természetbeni ellátás formájában is nyújtható.
Az önkormányzati rendeletben a két természetben nyújtott ellátási forma az étkezési díj vagy annak egy részének átvállalása és a tanszerellátási támogatás.
	Véleményem megegyezik a helyi rendelet törvényességével kapcsolatban a közigazgatási hivatal álláspontjával.
A rendelkezésemre álló információk alapján a helyi önkormányzat a rendszeres gyermekvédelmi támogatást részben pénzben, a gyönki általános iskolába járó gyermekek után pedig az étkezési térítési díj átutalásával biztosítja. A támogatásnak ezek a formái megfelelnek a Gyvt. és a helyi önkormányzat jogszerű rendelkezéseinek, továbbá a képviselő-testület határozatának.
A helyileg kialakult gyakorlat visszásságot nem okozott a gyermekek alkotmányos jogaival összefüggésben, mert az arra jogosultak megkapták a támogatást.
Az önkormányzati rendelet szerint a rendszeres gyermekvédelmi támogatás, a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás és a természetben nyújtott ellátások megállapítása - átruházott hatáskörben - a polgármester hatásköre. Jogszabályi felhatalmazás alapján a polgármester jogosult az adott ügyekben eljárni. A panasz tehát - a polgármesteri magatartás megítélésében -  alaptalan.
A közigazgatási hivatal feltárta az egyedi ügy vizsgálatához kapcsolódóan, hogy a polgármester nem hozott határozatot a gyermekvédelmi támogatás ellátási formájának a megváltoztatásáról. 
A vizsgálat során megállapítottam -  a közigazgatási hivatal álláspontjával egyezően - , hogy a polgármester mulasztása törvénysértő volt, és ezzel az Áe. 42. és 62. §-aiban foglalt törvényi rendelkezéseket megsértette.
A polgármester kizárta az ügyfelet a fellebbezés lehetőségéből a határozathozatal mellőzésével, amivel visszásságot okozott az Alkotmányban biztosított jogorvoslati joggal összefüggésben.
Alkotmányos visszásság jelenleg nem állapítható meg, mert a megküldött iratok tanúsága szerint - a közigazgatási hivatal szakmai segítségével - az érintettekkel közölték az eljárásjogilag megfelelő határozatokat.
Az iskola negyedévenkénti elszámolását sérelmező panaszt alaptalannak találtam a R. 15. §-ában megállapított szabályokra tekintettel, amelyek a térítési díj befizetésének és ellenőrzésének a módját határozzák meg.
Összegezve, a vizsgálat alapján megállapítottam, hogy nem okozott visszásságot Miszla községben a gyermekvédelmi támogatás biztosításának a gyakorlata, nem ellentétes az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében rögzített gyermeki jogokkal.
Megállapítottam ugyanakkor, hogy az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslati jog sérelme alkotmányos visszásságot okozott, de a polgármester orvosolta saját hatáskörben. 
	A vizsgálatot lezárom, egyidejűleg javasolom az önkormányzat jegyzőjének, hogy a jövőben fordítson nagyobb figyelmet az államigazgatási eljárás szabályainak a betartására.

Budapest, 2000. október 18.

Gönczöl Katalin