OBH 1431/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei FM Hivatala (FM Hivatal), valamint az Encsi Városi Rendőrkapitányság eljárását.
	A jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § (5) bek.), a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.), valamint a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) megsértésének gyanúja miatt indítottam az ügyben vizsgálatot.
	Iratok megküldése és tájékoztatás céljából megkerestem az FM Hivatalt, valamint az Encsi Körzeti Földhivatalt (Földhivatal) is.

Megállapított tényállás
	A földhivatal tájékoztatása alapján megállapítható, hogy panaszos 11,55 aranykorona értékű részaránytulajdonnal rendelkezett, melyet az Encsi Mezőgazdasági, Kereskedelmi és Szolgáltató Szövetkezet 8/0114. számú tulajdoni különlapján tartottak nyilván, melyet haszonélvezeti jog is terhelt.
	A földkiadási eljárás során az FM Hivatal a 633/228. számú és 1998. június 8-án kelt határozatával a haszonélvezettel terhelt részaránytulajdonnak megfelelő termőföldet sorsolás útján a forrói 0100/2. helyrajzi számú 1054 aranykorona értékű földrészletből, az egészhez viszonyított 1151/105466. arányban adta, osztatlan közös tulajdonába panaszosnak. E határozatot panaszosnak 1998. XI. 2. napján kézbesítették, a földhivatalnak azonban nem.
	Az említett földrészletet az Encsi AGRÁRCENTER Rt. 1999. április 20-án kelt megrendelése alapján a földhivatal megosztotta, s a megosztási munkarészeket 1999. IV. 22-én záradékolta. A megosztás során a megosztás előtti földrészletből alakult ki a 0100/14. helyrajzi számú 399,99 aranykorona értékű, valamint a 0100/15. helyrajzi számú 655,08 aranykorona értékű földrészlet.
	A földhivatal tájékoztatása szerint az FM Hivatal az encsi 0100/2. helyrajzi számú földrészletből földkiadást teljesítő határozatot a tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzése céljából a földhivatalnak nem kézbesített, azonban kézbesítette a földhivatalnak a megosztási munkarészekkel együtt a 0100/14. helyrajzi számra vonatkozó jogerős határozatát 1999. VII. 21-én, majd a 0100/15. helyrajzi számú földrészletre vonatkozó szintén jogerős földkiadási határozatát 1999. VIII. 6-án. A 0100/15. helyrajzi számú földrészletből az FM Hivatal panaszosnak a korábbi határozatával azonos értékű földrészletet adott ki, azonban az erről szóló 633/228/1/1999. számú határozatát panaszosnak nem kézbesítette. Panaszos e határozat létezéséről csak 2000 januárjában "a földhivatalnál való érdeklődése alkalmával" szerzett tudomást.
	A Körzeti Földhivatal az encsi 0100/14. helyrajzi számú, valamint a 0100/15. helyrajzi számú földrészletekre - az FM Hivatal által kézbesített határozatokban megjelölt személyek nevére - a tulajdonjogot az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezte. Panaszos azonban sem az encsi 0100/2. helyrajzi számú, sem az ennek megosztása folytán keletkezett 0100/14., illetve 0100/15. helyrajzi számú földrészletekből földkiadást teljesítő határozatok ellen jogorvoslattal nem élt.
	Panaszos sérelmezte, hogy az encsi 0100/2. helyrajzi számú földrészletet megkérdezése nélkül osztották meg, továbbá hogy az encsi 0100/15. helyrajzi számú földrészletből részére földkiadást teljesítő határozatot neki nem kézbesítették, valamint hogy az encsi 0100/15. helyrajzi számú földrészlet rosszabb minőségű, s úgy vélte, hogy a földkiadási eljárás során bűncselekményt követtek el, s ezért közokirat-hamisítás bűntette miatt ismeretlen tettes ellen feljelentést tett az Encsi Városi Rendőrkapitányságon.
	Megkeresésemre az FM Hivatal vezetője egyebek mellett arról is tájékoztatott, hogy "A 0100/14. hrsz. a földrészlet dombos részére esett, mert a megosztást kérő személyek a földmérőtől így kérték, gyümölcstelepítés céljára. A megmaradó rész a sík területre esett, földminősége meghaladja a gyümölcsösét.
A körzeti földhivatal a megosztási vázrajznak nem tudott érvényt szerezni, ezért megkérte a szintén Encsen dolgozó területi ügyintézőinket, hogy a vázrajznak megfelelő új határozatokat készítsenek.
	Az ügyintézők nem ismerték az 1957. évi IV. tv. rendelkezéseit, ezért kizárólag a vázrajz alapján a két új határozatot elkészítették, és a földhivatalnak átadták.
A 0100/14. hrsz-ú területbe, a megosztást kérőket sorolták be, a többiek a 0100/15 hrsz-ba kerültek.
	A jogban járatlan ügyintézőink a határozat kicserélését jóhiszeműen végezték el, felelősségre vonásuk alkalmával hivatkoztak arra, hogy panaszost semmilyen hátrány nem érte, a mostani földrészlet, melyben osztatlan közös tulajdonos, értékesebb, mint a korábbi nagy tábla volt.
A gyakorlat szempontjából véleményük nem vitatható, az alkalmazott megoldás ennek ellenére nem tekinthető jogszerűnek ..., illetve hogy a földkiadásban részt vett egyetlen személy sincs már alkalmazásunkban."
	A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Főügyészség a Nf. 5154/2000/3/I. számú levelében panaszost arról tájékoztatta, hogy "A közokirat-hamisítás bűntette miatt ismeretlen tettes ellen az Encsi Rendőrkapitányságon 655/2000., illetve az Encsi Városi Ügyészségen B.282/2000. szám alatt folyamatban volt bűnügyben - ismételt panasza folytán - felülvizsgáltam az ügyben hozott nyomozást megszüntető illetve panaszt elbíráló határozatokat."

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
•	A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (tv.) 9. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "Ha a tulajdonos az 5. § (1) bekezdés szerinti határidőben nem kérte részarány-földtulajdonának kiadását, a földkiadó bizottság nyilvános sorsolással állapítja meg a részarány-földtulajdon fedezetéül szolgáló földrészletet. A földkiadó bizottság a sorsolásról jegyzőkönyvet készít."
A (2) bekezdés szerint "A részarány-földtulajdon meghatározásával a részarány-földtulajdonosokat megillető AK érték arányában a földrészleten a Polgári Törvénykönyv szerinti közös tulajdon keletkezik."
A (3) bekezdés azt rendeli, hogy "A földkiadó bizottság a földrészlet közös tulajdonba adásáról ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot hoz."
A tv. 9/B. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."
A (3) bekezdés szerint "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM hivatal gondoskodik."
A (4) bekezdés azt rendeli, hogy "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."
A tv. 11. § (1) bekezdése meghatározza, hogy "A földkiadó bizottságnak
a) a részarány-földtulajdonnak megfelelő föld, a tanya körüli föld kijelölésére és a tulajdonos birtokba helyezésére;
b) a részarány-földtulajdon helyének meghatározására;
c) a földterület tulajdonba adására és az értéknövekedést eredményező beruházási költség megállapítására;
d) a részarány-földtulajdonosok AK értékének arányos módosítására vonatkozó határozata az Áe. 42. § (1) bekezdésében meghatározott érdemi határozatnak minősül.
A (3) bekezdés szerint "A földkiadó bizottság határozata ellen fellebbezést nyújthat be, akinek a határozat jogát vagy jogos érdekét sérti. A fellebbezést a kézhezvételtől számított nyolc napon belül a megyei földművelésügyi hivatalhoz kell benyújtani."
A tv. 11/A. § úgy rendelkezik, hogy "Az FM hivatalnak az e törvény rendelkezései szerint első fokon hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést a fővárosi földművelésügyi hivatal bírálja el. Ha a fővárosi földművelésügyi hivatal jár el első fokon, akkor a fellebbezést felettes szerve bírálja el."

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. § (1) bekezdése úgy szól, hogy " "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az Áe. 42. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."
Az Áe. 45. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelen levő ügyféllel azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet. Jogszabály lehetővé teheti a határozat - beleértve az 50-53. §-ban foglaltakat is - elektronikus dokumentumban történő kézbesítését."
Az Áe. 62. § (1) bekezdése szerint "Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz."

	A vizsgálat feltárta, hogy az FM Hivatalnak a hivatkozott jogszabályok betartásával csak az encsi 0100/2. helyrajzi számú földből földkiadást teljesítő határozatának jogszerű visszavonását követően lett volna törvényes lehetősége arra, hogy e földrészlet megosztását követően abból a megosztás során keletkezett 0100/14., illetve a 0100/15. helyrajzi számú földrészletekből földkiadást teljesítsen. Az FM Hivatal nem így járt el. A vizsgálat azt is feltárta, hogy az FM Hivatal az encsi 0100/15. helyrajzi számú földrészletből panaszos részére földkiadást teljesítő határozatát nem kézbesítette, miáltal megfosztotta panaszost jogorvoslati joga gyakorlásának lehetőségétől.
	A vizsgálat megállapította, hogy az FM Hivatal mulasztást követett el, továbbá hogy az FM Hivatal mulasztása a jogorvoslathoz való jog sérelmével járt,  mely panaszos tulajdonhoz való jogának sérelmét is eredményezte. Ugyanakkor ez az eljárás a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való joggal összefüggésben is visszásságot idézett elő. Az említett alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság kiküszöbölésére azonban államigazgatási jogi eszközökkel - az idő múlására is tekintettel - ma már nincs lehetőség. Egyébként panaszos részaránytulajdona aranykorona értékével azonos értékű és a megosztás folytán keletkezett 0100/15. helyrajzi számú földrészletből való földkiadás során jobb minőségű földhöz jutott. A mulasztást elkövető köztisztviselő felelősségre vonását - az FM Hivatalnál fennállott munkaviszonyának megszűnésére tekintettel - nem kezdeményezhetem. Az iratok átvizsgálása alkalmával azt is megállapítottam, hogy az Encsi Városi Rendőrkapitányság - panaszos által kifogásolt - eljárása során a hatályos jogszabályok rendelkezéseit megtartotta, az nem törvénysértő.
	Felhívom az FM Hivatal vezetőjének figyelmét a földkiadási eljárás során a tv., valamint az Áe. szabályainak maradéktalan betartatására, s hogy az eljárás során mind a hatályos anyagi, mind az eljárási szabályok megtartását fokozottan ellenőrizze.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint az FM Hivatal vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 2001. december 14.

Lenkovics Barnabás