OBH 1356/2000
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Szántó Eszter 

Az eljárás megindulása
	Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a Budakörnyéki Földhivatalnak megküldött panaszát a hatóság nem bírálta el. Véleménye szerint panasza intézése már több éve húzódik, azonban érdemi lépésre nem került sor. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményének, valamint a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanújával az ügyben vizsgálatot indított. Ennek során megkereste és tájékoztatást kért a Pest Megyei Földhivatal vezetőjétől.

A megállapított tényállás
	A Pest Megyei Földhivatal vezetője által megküldött iratok szerint panaszos férje 1996-ban halt meg, akinek tulajdonában volt egy Budaörs belterületi ingatlan 164/400-ad részben. A törvényes öröklés szabályai szerint az ingatlanon fennálló tulajdonrészét két gyermeke egyenlő arányban örökölte, panaszosnak pedig özvegyi haszonélvezeti joga keletkezett az ingatlanon. A hagyatékátadó végzés 1997. július 10-én vált teljes hatályúvá. Az ingatlannak az öröklés tényét bejegyző  39452/1997. 08. 26. számú határozata alapján az örökösökön kívül további nyolc tulajdonosa van. 
	Panaszos 2000. február 3-án kelt beadványában egyrészt azt sérelmezte, hogy a tulajdoni lapon ugyanannak a 100/400-ad tulajdoni hányad tulajdonosának van feltüntetve - ugyanazon számú bejegyző határozatra utalással - egyrészt a Magyar Állam, másrészt a Budaörs Városi Tanács VB. Sérelmezte másrészt, hogy az állam tulajdoni hányadát két tulajdonostársa részére úgy adta el, hogy nem mérte ki a tulajdoni hányadnak megfelelő részt, harmadrészt nem rendezte a szolgalmi utat, ezért az ő ingatlanrészén járnak keresztül szomszédai. Beadványában egyúttal  illetékmentességet kért, tekintettel arra, hogy kevés jövedeleméből iskolás korú gyermekét egyedül neveli.
2000. május 5-én a Budakörnyéki Földhivatal hivatalvezetője levelében a beadvánnyal kapcsolatban arról tájékoztatta, hogy a felsorolt problémák rendezése nem a földhivatal hatáskörébe tartozik, hanem az osztatlan közös tulajdonú ingatlan tulajdonostársainak jogviszonyát képezi. 

Az ügy jogszabályai háttere
1972. évi 31. törvényerejű rendelet az ingatlan-nyilvántartásról, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 27/1972. (XII. 31.) MÉM rendelettel (Hatálytalan: 2000. január 1-től)
Vhr. 104. § (1) A jogok és tények bejegyzéséről szóló határozatot - a tulajdoni lapon történt bejegyzés után - kézbesíteni kell:
e) tulajdoni hányadot érintő bejegyzés esetén valamennyi tulajdonostársnak,
Tvr. 23. § (1) A földhivatal határozata ellen a kézbesítéstől számított harminc napon belül a megyei, illetőleg a fővárosi földhivatalhoz (a továbbiakban: megyei földhivatal) lehet fellebbezni. A fellebbezést a földhivatalnál kell benyújtani.
(2) A megyei földhivatal határozatának meghozataláig a fellebbezést vissza lehet vonni.

1997. évi CXLI. törvény az ingatlan-nyilvántartásról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.) FVM rendelettel (Hatályos 2000. január 1-jétől.)
Inytv. 25. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási eljárás az ingatlannal kapcsolatos jogok bejegyzésére és tények feljegyzésére, illetve az ingatlan adataiban bekövetkezett változások átvezetésére (együtt: változás vezetése) irányuló államigazgatási eljárás.
(2) Az ingatlan-nyilvántartási eljárásban az e törvényben nem szabályozott kérdésekben az Áe. rendelkezéseit kell alkalmazni.
Inytv. 52. § (1) A jogok és tények bejegyzéséről, adatok átvezetéséről szóló határozatot - a változás tulajdoni lapon történő átvezetése után - kézbesíteni kell
d) tulajdoni hányadot érintő bejegyzés esetén valamennyi tulajdonostársnak,
Inytv. 55. § (1) A körzeti földhivatal határozata ellen a kézbesítéstől számított harminc napon belül a megyei földhivatalhoz lehet fellebbezni. A fellebbezést a körzeti földhivatalnál kell benyújtani.
(2) Az az érdekelt, akinek a körzeti földhivatali határozatot bármilyen okból nem kézbesítették, legkésőbb a bejegyzéstől számított egy éven belül kérheti a határozat kézbesítését és a kézbesítéstől számított tizenöt napon belül terjeszthet elő fellebbezést.
(3) A fellebbezést a megyei földhivatal érdemi határozatának meghozataláig vissza lehet vonni.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be, továbbá jogszabály lehetővé teheti a kérelem elektronikus dokumentumban történő benyújtását, erre a célra elektronikus forma rendszeresíthető.
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	Előzetesen megállapítottam, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) alapján nincs hatásköröm annak vizsgálatára, hogy a budaörsi önkormányzat milyen feltételek mellett idegenítette el tulajdoni hányadát panaszos tulajdonostársainak, tekintettel arra, hogy ebben a kérdésben az önkormányzat nem hatósági, hanem tulajdonosi  jogkörében járt el. Úgyszintén nincs hatásköröm arra, hogy az osztatlan közös tulajdonban álló ingatlan használata megosztásáról döntsek,  erről elsősorban a tulajdonostársaknak kell megállapodniuk.
	Az Obtv. alapján arra van hatásköröm, hogy a földhivatal eljárását vizsgáljam a panaszügyintézés kapcsán. Megállapítottam, hogy panaszos 2000. február 3-án beadványt terjesztett a Budakörnyéki Földhivatalhoz. A Pest Megyei Földhivatal vezetője az országgyűlési biztos megkeresésére adott válaszában úgy nyilatkozott, hogy a kérelem nem a 39452/1997. számú határozatra, hanem "a fellebbezési illeték megállapítására és a (...) földrészlet rendezetlen használati viszonyaira utal".
	Megállapítom, hogy a panaszos beadványának első oldala harmadik sorában feltünteti a határozat - 39452/1997. 08. 26. - számát. Megállapítom továbbá, hogy a beadvány tartalmilag egyértelműen fellebbezésnek minősül, hiszen panaszos az alaphatározatra utalva leírja, hogy az "megemlíti, hogy a határozat ellen a kézhezvételtől számítva 30 napon belül a Pest Megyei Földhivatalhoz lehet fellebbezni". A fellebbezés ténybeli indokait az indokolás cím alatt részletezi, mivel azt sérelmezi, hogy a tulajdoni lap 8. és 9. pontja alatt ugyanaz a tulajdoni hányad került feltüntetésre egyszer a Magyar Állam, egyszer pedig a Budaörsi Városi Tanács javára.
	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) szerint a "kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával" (16. § (3) bekezdés). Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény pedig az Áe. szabályaira utal amikor kimondja, hogy az "ingatlan-nyilvántartási eljárásban az e törvényben nem szabályozott kérdésekben az Áe. rendelkezéseit kell alkalmazni" (25. § (2) bekezdés).
A két jogszabályi hely összevetésével megállapítom, hogy a Budakörnyéki Földhivatal panaszos kérelmét nem annak tartalma szerint bírálta el, ezzel pedig visszásságot okozott az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, valamint a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben. 
	Megvizsgáltam továbbá a Budakörnyéki Földhivatal két határozatát. Egyrészről a panaszos által megfellebbezett 39452/1997 (mely panaszos volt férje tulajdoni hányadát törölte és egyúttal bejegyezte a két gyermek tulajdonjogát, valamint panaszos özvegyi haszonélvezeti jogát), valamint  a 33476/19998. 02. 19. számú határozatot, mely törölte a kétszeresen feltüntetett tulajdoni hányadot, annak elidegenítése után. Mindkét határozat azonban alakilag hibás. Az első határozatot ugyanis csak az örökösök és az özvegy, a másodikat pedig az illetékhivatal, az eladó önkormányzat és a két tulajdonostárs vevő számára kézbesítették. 
Mind az 1999. december 31-ig hatályban volt az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. törvényerejű rendelet, mind a 2000. január 1-vel hatályba lépett az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény egységes álláspontot képviselt és képvisel atekintetben, hogy a tulajdoni hányadot érintő bejegyzés esetén a jogok és tények bejegyzéséről, adatok átvezetéséről szóló határozatot valamennyi tulajdonostársnak kézbesíteni kell.
A Budakörnyéki Földhivatal a kézbesítést mind a két határozat esetében elmulasztotta, ezzel az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. 
	Tekintettel azonban arra, hogy a panaszos beadványában megjelölt hibát a Földhivatal kijavította, valamint arra, hogy az ingatlan osztatlan közös tulajdonban áll, mely használatának megosztása tekintetében elsősorban a tulajdonostársaknak kell megállapodniuk, ezért ezen probléma megoldása valóban nem tartozik a földhivatali hatáskörbe, ajánlást nem teszek.
	Felhívom azonban a Budakörnyéki Földhivatal hivatalvezetője figyelmét, hogy fokozottan figyeljen a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek betartására - különös tekintettel a kézbesítés és a tulajdoni hányadok feltüntetésére -, valamint arra, hogy a földhivatal munkatársai a kérelmeket tartalmuk szerint bírálják el.

Budapest, 2002. április

Lenkovics Barnabás