OBH 1350/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása
	A panaszos Hivatalomhoz intézett beadványában az Adó-és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Fővárosi és Pest Megyei Járulékigazgatósága által kibocsátott fizetési meghagyás joghatását és végrehajthatóságát kifogásolta. Sérelmezte, hogy az adóhatóság az általa képviselt gazdasági társasággal szemben kibocsátott fizetési meghagyás alapján, annak ellenére indította meg a végrehajtási eljárást, hogy a határozat ellen keresettel éltek a perre illetékes bíróság előtt. Így a panaszos álláspontja szerint a keresettel megtámadott fizetési meghagyás nem emelkedett jogerőre, és nem vált végrehajthatóvá.
	A panaszos beadványával kapcsolatban a következő jogi álláspontra helyezkedtem: 
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) 64. §-a rögzíti: nincs helye fellebbezésnek, ha első fokon a Kormány vagy a Kormány tagja járt el, vagy ha az ügyben a jogszabály a fellebbezést azért zárja ki, mert a határozat megváltoztatását, vagy megsemmisítését a bíróságtól lehet kérni.
	Az Áe. 77. § (1) bekezdése szerint a közigazgatási szerv első fokú határozata jogerős és végrehajtható, ha a határozat ellen határidőn belül nem fellebbeztek, a fellebbezésről lemondtak, vagy a fellebbezést e törvény kizárja. Az adózás rendjéről 1990. évi XCI. törvény (a továbbiakban: Art.) 4. § (1) bekezdése értelmében ha e törvény vagy adót, adófizetési kötelezettséget, költségvetési támogatást megállapító törvény másként nem rendelkezik, az adóügyekben az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. Az Art. 96/B. § (1) bekezdése szerint a törvénynek a járulékkal összefüggő rendelkezéseit a következő - kiemelés tőlem! - eltérésekkel kell alkalmazni: járulék utólagos megállapítására irányuló eljárásban, továbbá, ha az eljárás a biztosítási jogviszonnyal kapcsolatos megállapításra is kiterjed, határozat helyett fizetési meghagyást kell kibocsátani. Ha az eljárás a járulék utólagos megállapítása nélkül kizárólag biztosítási jogviszonnyal kapcsolatos megállapításra irányul, a döntésről határozatban kell rendelkezni. E fizetési meghagyás és határozat ellen nincs helye fellebbezésnek, annak felülvizsgálatát a járulék fizetésére kötelezett jogszabálysértésre hivatkozással, keresettel közvetlenül a bíróságtól kérheti.
	Az Art. 86. § (2) bekezdése értelmében a bírósági felülvizsgálat az adóhatósági határozat végrehajthatóságát nem érinti. A végrehajtás felfüggesztéséről a bíróság az adózó kérelmére végzéssel határoz.
	Mindezekre hivatkozva, figyelemmel arra, hogy a fizetési meghagyás elleni kereset benyújtásával egyidejűleg a panaszos nem kérte a bíróságtól a végrehajtás felfüggesztését, álláspontom szerint az APEH jogszerűen indította meg a végrehajtási eljárást.
	A panaszos válaszlevelében eltérő jogi álláspontot képviselt. Beadványát megismételve rendelkezésemre bocsátotta az APEH Fővárosi és Pest Megyei Járulékigazgatóságának 711-282/1999. számú  határozatát (fizetési meghagyás), amelynek rendelkező része szerint:" a törvényes határidőben keresettel meg nem támadott fizetési meghagyás jogerőre emelkedik."
	Az előzőekben kifejtett szakmai álláspontomat fenntartva, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 18. § (4) bekezdésére hivatkozva az APEH elnökéhez fordultam és felkértem hogy a fentiekkel kapcsolatos álláspontjáról, az általa tett, vagy tenni kívánt intézkedésekről adjon tájékoztatást.

A vizsgálat megállapításai
	A kapott tájékoztatás alátámasztotta és megerősítette az általam ismertetett jogi álláspontot. Az APEH elnöke elismerte, hogy a panaszos részére kiadott határozat sajnálatos módon, helytelenül tartalmazta az idézett mondatot.
	Mindezekre hivatkozva megállapítom, hogy az ügyben eljárt Fővárosi és Pest Megyei Járulékigazgatóság 1999. július 20-án keltezett, 711-282/1999. számú határozata azzal, hogy fent kiemelt pontja nem felelt meg az eljárásra irányadó jogszabályok rendelkezéseinek, megsértette a panaszos törvényes érdekeit és visszásságot okozott a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvével összefüggésben.
	A rendelkezésemre bocsátott dokumentumokból azonban megállapítottam azt is, hogy a panaszos által ismertetett eset elkerülése érdekében, vagyis a járulékellenőrzések lefolytatása során felmerült, a járulékigazgatóságok által kiadott fizetési meghagyás illetve határozat jogerőre emelkedésének, valamint - a járulékfizetésre kötelezett által kezdeményezett bírósági felülvizsgálat esetén - a perindítás végrehajtására gyakorolt hatásának kérdésében az APEH elnökhelyettese 1999. október 12-én körlevelet adott ki.
	Erre való hivatkozással, valamint azzal, hogy a folyamatban lévő perben eljáró bíróság - amennyiben indokoltnak tartja - megváltoztat(hat)ja az adóhatóság által adott tájékoztatást, a konkrét ügyben ajánlást nem teszek és a Hivatalomnál folyó vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. május 18.

Gönczöl Katalin