OBH 1345/2000
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:
	A panaszosnak  édesanyjával közös tulajdonú házasingatlana van. A Csatornamű Beruházó Víziközmű Társulat (továbbiakban: Társulat)  háromszoros érdekeltségi hozzájárulást vetett ki az ingatlanra amiatt, hogy az épületben a panaszos édesanyján kívül még két kényszerbérlő is lakott. A Csatornamű Társulat arra hivatkozott, hogy az ingatlan-nyilvántartásban szereplő adatok szerint  az ingatlanon három lakás szerepel.
Tiltakozásuk hatására a bérlők tekintetében a fizetési kötelezettséget 1994. december 30-ig felfüggesztették. Ez idő alatt az egyik bérlő elhunyt, a másik pedig elköltözött, később ő is meghalt. Ennek bejelentése ellenére a Társulat fenntartotta a követelését, és a végrehajtás érdekében az ügyet az önkormányzat adócsoportjához áttette. A befizetések határideje 1999-ben lejárt, ezért a tartozás és járulékai erejéig az ingatlanra a jegyző jelzálogjogot jegyeztetett fel.
A panaszos méltánytalannak és igazságtalannak tartotta ezt az eljárást, mellékelte a Társulat határozatait, a jegyző határozatát a jelzálogjog bejegyzés elrendeléséről, és kérte az országgyűlési biztost, hogy vizsgálja meg a Társulat és a XVI. kerületi Polgármesteri Hivatal intézkedéseit és járjon el annak érdekében, hogy sérelmét orvosolják.

Érintett alkotmányos jogok:
A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. A jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog alapján az állampolgárt megilleti a törvényes és tisztességes eljáráshoz való jog. [Alkotmány 2. § (1) bekezdés.]
A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. Jelen esetben ez jelenti a tulajdon terheinek viselését is, de azon belül a tulajdonosnak azt a jogát, hogy ingatlanát csak jogos követelés alapján terheljék meg. [ Alkotmány 13. § (1) bekezdés.]

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	A csatolt iratok és a Fővárosi Kerületek Földhivatalától (továbbiakban: Földhivatal), valamint az aljegyzőtől rövid úton bekért adatok alapján a következő tényállást állapítottam meg:
Az ingatlan-nyilvántartás szerint a szóban forgó ingatlan egylakásos családi ház. A Társulat a vizsgálat idején már felszámolás alatt állt.  A közmű hozzájárulás meg nem fizetése esetén elrendelt jelzálogjog bejegyzések miatt sok panasz érkezett a Polgármesteri Hivatalhoz.
Az aljegyző tájékoztatása szerint az adóosztály által határozatban elrendelt jelzálogjog bejegyzéseket sorra visszavonták, de a panaszos tartozásának törlésére nem került sor.
	A Társulat alapszabályának rendelkezése szerint az érdekeltségi területen lévő valamennyi lakásingatlan önálló érdekeltségi egységnek számít függetlenül attól, hogy a lakás milyen nagyságú, hány használója, tulajdonosa van.
Az az ingatlan, amelyen több lakás található, a lakások számának megfelelő érdekeltségi egységnek tekintendő.
Az alapszabály az érdekeltségi hozzájárulás mértékét lakásonként 70.000.- forintban állapította meg. A panaszos és édesanyja az egyszeri hozzájárulás összegét megfizette, további 140.000.-Ft-nak a törlését kérte a kényszerbérlet megszűnése miatt először 1990-ben a Társulat elnökétől, majd 1997-ben az adócsoporttól. Az adócsoport a kérelmét a Társulathoz továbbította, ahol továbbra is ragaszkodtak a panaszos fizetési kötelezettségéhez az iratokból megállapíthatóan azon téves feltételezés alapján, hogy az ingatlanon csupán bérlőváltozás történt és továbbra is három lakás található az épületben.
A jelzálogjog bejegyzésére ezután az 1957. évi IV. tv. 87. § és az adózás rendjéről szóló módosított 1990. évi XCI. törvény 90. § alapján került sor.
	A hozzájárulás kivetésével és  végrehajtásával kapcsolatos eljárás jogszerűségének vizsgálatára nem volt szükség, mert a panaszos  2000. augusztus 9-én úgy nyilatkozott, hogy az ingatlanára bejegyzett jelzálogjogot a Polgármesteri Hivatal törölte. A Társulat elnökétől pedig ígéretet kapott arra, hogyha az építésügyi hatóság igazolja, hogy a szóban forgó ingatlanon a kényszerbérlet megszűnését követően csak egy lakás  található, akkor törlik a tartozását.  Az építésügyi hatósági igazolást a panaszos 2000. szeptemberében vette át és benyújtotta a Társulathoz. Időközben azonban a Társulat  felszámolás folytán megszűnt anélkül, hogy a panaszos tartozását törölte volna. Az ügyek intézését a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 44. § (4) bekezdése alapján az Önkormányzat vette át.
Érdeklődésemre 2001. március 1-én az Önkormányzat képviselője arról tájékoztatott, hogy a  javaslatról, mely szerint a panaszosra kivetett hozzájárulást töröljék, a képviselő testületnek kell határoznia. A panaszost az önkormányzat gazdálkodási ügyosztálya 2001. június 18-án értesítette arról, hogy  a 140.000.- Ft. tartozást a Jogi Bizottság az 53/2001. V. 2. JB. számú határozatával - mint egyébként is megalapozatlan jogellenes követelést - elévülés címén törölte. Az intézkedésre tekintettel a fenti alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítok meg,  és az ügyet a megoldódott panaszra tekintettel lezárom. Erről a panaszost és a jegyzőt a vizsgálati jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 2002. április 3.

Lenkovics Barnabás