Előadó: Dr. Somosi György

Jelentés az OBH 1337/2000. számú ügyben

Az eljárás megindítása

A panaszos beadványában a lakóépülete előtt lévő SHELL benzinkút működését sérelmezte. Előadta, hogy a 24 órás üzemeltetésű kompresszoros autómosó zaja, továbbá egyes vásárlók kulturálatlan viselkedése lehetetlenné teszi éjszakai pihenésüket.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében deklarált tulajdonhoz való jog, a 18. § szerinti egészséges környezethez való jog és a 70/D. § (1) bekezdése szerinti lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.

Eljárásom során a Ferencvárosi Önkormányzat jegyzőjétől és Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának vezetőjétől kértem tájékoztatást a panasszal kapcsolatos álláspontjukról.

A megállapított tényállás

A SHELL Hungary Rt. a benzinkút működtetését 1997 decemberében kezdte meg, miután a területet pályázat alapján megvásárolta.

A panaszos első alkalommal 1999. június 1-jén kért intézkedést a töltőállomás zajos működése miatt. A leveléhez mellékelt 1998. november 22-én készült szakértői vélemény határértéket meghaladó zajszintet állapított meg. A szakvélemény tartalmazza, hogy a mosóépület ajtajának becsukásakor a vizes előmosás zaja 3-5 dB-lel alacsonyabb. A szárítás csukott ajtók mellett történt, ennek a műveletnek a hangja a környezet háttérzajától érzékszervileg alig különíthető el.  A többféle mosási program zajhatás szempontjából lényegében azonos.
Az értékelés szerint a létesítmény zaja nappal megfelelő, de éjszaka mindkét mérési ponton és környezetében kifogásolható, mert határérték-túllépés történik. A szakvélemény domináns zajforrásként a kompresszort nevezte meg, melynek éjszakai üzemeltetése túllépést okoz, ha működése 3 percnél hosszabb ideig tart, függetlenül a mosóépület ajtajainak nyitott vagy csukott helyzetétől. A vizsgálatot végző műszaki szakértő javasolta a kompresszor zajkibocsátásának utólagos csökkentését, vagy éjszakai használatának korlátozását. Ajánlatosnak tartotta az iker porszívó zajcsökkentését vagy árnyékolását, mert 6-7 perces egybefüggő porszívózás esetén szintén túllépés történik. A mosó épület ajtajainak csukva tartását továbbra is alapfeltételnek tekintette, bármilyen rövid is a kompresszor igénybevétele. A szakértő megállapította, hogy a fenti intézkedések végrehajtásával a töltőállomás működése a környezetvédelmi előírásoknak meg fog felelni.

A szakvélemény alapján 1999. július 12-én a polgármesteri hivatal környezetvédelmi referense határozatban írta elő a zajkibocsátás határértékre (nappal: 55 dB, éjjel: 45 dB) csökkentését. Kötelezte a SHELL Hungary Rt-t, hogy éjjel a porszívót ne üzemeltesse, a gázpalackok hajnali mozgatását, szerelését és az üzemanyag lefejtését szüntesse be, az autórádiók és a háttérzene használatát korlátozza.
A SHELL Hungary Rt. a kötelező határozat alapján az alábbi intézkedéseket tette:
- a porszívó üzemelését 07.00-20.00 óra közé korlátozták,
- az éjjeli üzemanyag lefejtéseket megszüntették,
- a gázpalackok szállítását 7.00-17.00 óra közé korlátozták,
- a töltőállomás előtető alatti kihangosítását teljes egészében megszüntették.

A panaszos 1999. augusztus 24-én, majd október 8-án ismételten jelezte, hogy a kifogásolt problémák nem szűntek meg, továbbá ismételten kérte a benzinkút nyitvatartásának korlátozását a zajszint-mérési eredményektől függetlenül. A polgármesteri hivatal az újabb beadványok miatt felhívta az Rt. felelős vezetőjét, hogy a kút működtetését az előírásoknak megfelelően, a lakosság nyugalmának zavarása nélkül végezzék, figyelembe véve a kiadott kötelező határozatban foglaltakat. Javasolták, hogy szükség szerint alkalmazzanak biztonsági őrt a rendbontó vásárlókkal szemben.
Az Rt. válaszában kifejtette, hogy az építési engedélyezési eljárás során a társaság a szakhatóságok valamennyi előírását betartotta. A levél felsorolja a töltőállomás működésével kapcsolatban tett további üzemeltetői intézkedéseket:
- utasítás a töltőállomás vezetője részére az éjszakai üzemelés zajmentes végzésére,
- a tervezetthez képest lényegesen nagyobb számú és méretű növény telepítése,
- a töltőállomás előtető lakóházak felöli oldalának megvilágítását eltávolították,
- néhány környékbeli lakás ablakára - fény- és hangmérés alapján - sötétítő és zajvédő redőnyt létesítettek,
- a töltőállomás éjszakai üzemeltetését rendszeresen ellenőrzik.

2000. február 7-én a panaszos előadta, hogy a mosó hol halkabban, hol hangosabban működik. Felvetette még, hogy a terület gondozásának elmaradása miatt a telepített növények folyamatosan kipusztulnak. A polgármesteri hivatal igazgatási és ipari-kereskedelmi csoportja megkereste az építési csoport vezetőjét, intézkedést kérve az üzemanyagtöltő állomás területén lévő növényzet megóvása, illetve pótlása érdekében, ugyanis az építési engedélyben kötelezettségként írták elő a terület rendbentartását. Ugyancsak megkeresték a hivatal környezetvédelmi referensét, hogy vegye fel a kapcsolatot a panaszossal és az általa jelzett időpontban mérje az autómosó zajkibocsátását. A panaszosnak írt válasz utal a telepengedélyezésről szóló 80/1999. (VI.11.) Korm. rendelet egyes pontjaira is.

A panaszos a válasszal nem értett egyet, a 2000. március 7-én kelt újabb beadványában hatékonyabb intézkedést tartott szükségesnek.

2000. március 24-én 22.30-kor a polgármesteri hivatal képviselői helyszíni ellenőrzést tartottak. Az üzletben, a töltőállomáson és az autómosóban hangos zenét és zajt nem tapasztaltak. A tankoló autókból nem szűrődött ki hangos zene. Az igazi zajszennyezést a Haller u. forgalma okozta, elsősorban a villamos. A külön kérésre bekapcsolt gőzborotva zaját a mosó zárt ajtaján kívül már alig lehetett hallani és a mosótól távolodva már egyáltalán nem érzékelték.

2000. április 26-án a polgármesteri hivatal felszólította az Rt-t, hogy növényültetési kötelezettségének haladéktalanul tegyen eleget és a növények ápolására fordítson az eddigieknél nagyobb gondot.

A panaszos bejelentése alapján eljáró fővárosi közigazgatási hivatal az első fokú hatóság intézkedéseit megfelelőnek ítélte.

2001. január 5-én a SHELL Hungary Rt. arról értesítette a polgármesteri hivatalt, hogy az autómosó zajszintjének határérték túllépését zajmérések nem támasztották alá. Ennek ellenére a lakóház és az autómosó közé 35 méter hosszan zajvédő növényfalat telepítettek.

A panaszos 2001. május 8-án arról számolt be, hogy a mosó zaja valóban jelentősen csökkent és ritkultak az éjszakai zavaró vásárlói megnyilvánulások is. Bejelentésében kitért arra is, hogy a problémák újból kezdődtek, mert az ügyfelek hangoskodását a kút dolgozói nem akadályozzák meg, valamint a mosó üzemelése éjszakánként továbbra is nyitott ajtó mellett történik, zavarva ezzel a lakók éjszakai nyugalmát. A panaszos kérte, hogy a polgármesteri hivatal a telepengedélyezési eljárás során a kifogásolt tevékenységeket vegye figyelembe.

A polgármesteri hivatal ismételten intézkedést kért az üzemeltetőtől az ismertetett problémák megszüntetése érdekében.
Az Rt. területi vezetője 2001. július 8-án arról értesítette a hivatalt, hogy az éjszakai randalírozók megfékezése érdekében szerződést kötöttek egy biztonsági céggel, melynek egyik feladata a Haller utcai éjszakai garázdálkodás megakadályozása. Az autómosó működésével kapcsolatban kijelentette, hogy az kizárólag zárt ajtók mellett működtethető, azonban az esetleges meghibásodás kiküszöbölése érdekében egy javító szakcéget kértek fel a rendszer felülvizsgálatára.

Az ügy jogszabályi háttere

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény

100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.

115. § (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.

188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják, birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény

1. § (1) A Magyar Köztársaság Rendőrségének feladata a közbiztonság és a belső rend védelme.
(2) A Rendőrség a közbiztonság és a belső rend védelme körében az e törvényben és törvény felhatalmazása alapján más jogszabályban meghatározott bűnmegelőzési, bűnüldözési, államigazgatási és rendészeti feladatkörében:
a) általános bűnügyi nyomozó hatósági jogkört gyakorol, végzi a bűncselekmények megelőzését és felderítését;
b) szabálysértési hatósági jogkört gyakorol, közreműködik a szabálysértések megelőzésében és felderítésében;
f) ellátja a közterület rendjének fenntartásával kapcsolatos rendészeti feladatokat.

2. § (1) A Rendőrség védelmet nyújt az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot közvetlenül fenyegető vagy sértő cselekménnyel szemben, felvilágosítást és segítséget ad a rászorulónak. A Rendőrség tiszteletben tartja és védelmezi az emberi méltóságot, óvja az ember jogait.
13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel.

A telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről szóló 80/1999. (VI.11.) Korm. rendelet

5. § (2) b) A jegyző a helyszíni szemléről értesíti az adott ingatlan és a szomszédos ingatlan tulajdonosait (használóit, kezelőit, társasházak, lakásszövetkezetek esetén azok közös képviselőit).
7. § (1) A jegyző a telepengedélyt akkor adja meg, ha a szakhatósági hozzájárulások alapján megállapítja, hogy a telep megfelel a munkavégzésre (munkahelyre) vonatkozó előírásoknak, a tevékenység a telep környezetében élők nyugalmát nem zavarja, a dolgozók, a környezetben élők egészségét és a környezetet nem veszélyezteti.
10. § (2) Azok, akik e rendelet hatálybalépésekor már működő telepen végzik a rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet, kötelesek 2002. december 31. napjáig telepengedélyt kérni.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

Az üzemanyagtöltő állomás közvetlen közelében lakó panaszos az autómosó zajos működését és a kúthoz érkező egyes személyek kulturálatlan, az éjszakai pihenést zavaró viselkedését sérelmezte.
1. Az autómosót a kút Telepy utca, a szintén zajforrásként figyelembe veendő porszívót a Balázs B. utca felöli részén helyezték el. A töltőállomás zajkibocsátásáról 1998 novemberében végzett vizsgálat megállapította, hogy éjszaka mindkét mérési ponton és környezetében (Balázs B. u. 36-40. és Telepy u. 2/e-f.) határérték-túllépés történik, melynek mértéke 2, illetve 3 dB.

A panaszos a működéssel kapcsolatos kifogásait először 1999. június 1-jén jelezte a polgármesteri hivatalnak. Ebben a levélben az áll, hogy "...a benzinkút üzemeltetése jelen állapotában birtokháborításnak minősül, mivel akadályozza lakásunk rendeltetésszerű használatát, lehetetlenné teszi a heti és napi munka utáni pihenést...". Az idézetből, de a beadvány további részeiből is megállapítható, hogy a panaszos birtokvédelem iránt nyújtott be kérelmet. E kérelemre a hatóság úgy intézkedett, hogy határozatban előírta a zajkibocsátás határértékre történő csökkentését, emellett meghatározott tevékenységektől való tartózkodásra kötelezte a SHELL Hungary Rt-t. Bár a határozatban a birtokvédelemre egyáltalán nincs utalás, továbbá a rendelkező rész a közigazgatási hivatalt jelöli meg jogorvoslati eszközként, mégis megállapítható, hogy a hatóság a birtoklást zavaró magatartások megszüntetésére kötelezte az Rt-t.

Ezt követően a SHELL Hungary Rt. több intézkedést is tett a zajkibocsátás csökkentése érdekében.

Az országgyűlési biztos hivatalának munkatársa helyszíni szemléjén megállapította, hogy az autómosó 07.00 - 22.00 óra között működik. A nyitvatartási időt a mosóépület oldalán is feltüntették. A teljes mosási folyamat csukott ajtók mellett történik, így az előmosási művelet zaja is kisebb a mosó környezetében. A kút Telepy u. felöli részén mintegy 2 méter magas, a zaj csökkentésére szolgáló fakerítést helyeztek el. Tekintettel arra, hogy a szakvélemény szerint a létesítmény zaja nappal megfelelő volt, míg az éjszakai határérték-túllépést eredményező kompresszoros előmosást - és egyáltalán autómosást - 22.00 órától 07.00 óráig nem végeznek; a határozatban előírt zajkibocsátási határértékek betartása biztosított.

Ennek ellenére a létesítmény működése zavarhatja a környéken élők nyugalmát, bár lényeges körülmény, hogy a közeli Haller utcában jelentős gépjárműforgalom és villamosközlekedés zajlik, amelyet szintén figyelembe kell venni zajforrásként. A zajkibocsátás közigazgatási jogellenessége a határérték-túllépését feltételezi. Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet alapján a jegyző külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén rendelkezhet az üzlet éjszakai nyitvatartásának korlátozásáról, illetve kötelező zárvatartási időszak elrendeléséről.

A polgári jogviszonyok megsértése megvalósulhat a határértéket el nem érő, de zavarónak minősülő magatartással is. A polgári jog számára a határérték nem bír jelentőséggel.
A szomszédjog általános szabályát a Ptk. 100. §-a határozza meg: a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. Így pl. tilos gáz, füst, zaj útján a szomszédos telekre olyan áthatást gyakorolni, amely a szomszédot szükségtelenül zavarja, vagy amely jogai gyakorlását veszélyezteti.

A sérelmet szenvedett szomszéd követelheti az ilyen cselekmény abbahagyását, ha pedig tartani lehet ismétléstől, a jövőre való eltiltást, továbbá az ilyen cselekményből eredő esetleges kárának megtérítését is. A szomszédjog általános szabálya felhasználható a környezetszennyező magatartásokkal szembeni védekezésre is.

A szomszédjog általános szabályával (a szükségtelen zavarás általános tilalmával) kapcsolatban nehéz feladat hárul a gyakorlatra. Az általános szabályt konkrét életviszonyokra alkalmazva kell kijelölni a szükségszerű és a szükségtelen zavarás közötti határvonalat. Amilyen mértékben szükségszerű a zavarás, olyan mértékben tűrési kötelezettséget jelent a szomszédnak. Amilyen mértékben viszont szükségtelen, olyan mértékben korlátozza a tulajdonos használati jogát. A szükségtelen zavarás fogalmát a törvény nem definiálja.

A másokat zavaró tevékenység csak akkor tiltott, ha a zavarás szükségtelenül következik be. Másként: amennyiben a zavarás szükségszerű, a cselekmény nem jogellenes.

A bírói gyakorlat szerint az üzemanyagtöltő állomás építése a szomszéd telken, valamint az ezzel járó zaj- és bűzhatás rendeltetésszerű üzemeltetés esetén szükségszerű zavarásnak minősül és a környék lakói tűrni kötelesek; míg a zajkeltő szerkezet indokolatlan működtetése szomszédjogi érdeket sért.

A gyakorlat a birtokháborítás fogalmát rugalmasan értelmezi, annak minősítve számos környezeti ártalmat is. A szomszédjogok védelme mellett ezáltal a birtokvédelem is a környezetvédelem egyik jogi eszközévé válhatott. A szomszédjog és a birtokvédelem a zavarás tényéből indul ki, vagyis a körülmények vizsgálata során nincs szükség másra, csak ennek a ténynek a megállapítására. A szomszédjogi igény csak bíróság előtt, míg a birtokvédelem közigazgatási úton is érvényesíthető.

A Ptk 115. § (3) bekezdése alapján a tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését. A tulajdonost tulajdonjoga alapján a dolog háborítatlan birtoklása, használata, hasznainak szedése illeti meg. Ha a tulajdonost nem fosztották ugyan meg a dolog birtoklásától, a tulajdonjog gyakorlását nem tették teljes mértékben lehetetlenné, de valaki a tulajdonost a birtoklásban megzavarta, akadályozza, korlátozza valamely jogosultság gyakorlását, a tulajdonos követelheti a háborítás megszüntetését. Ezt a per-fajtát a tulajdonjog háborítatlanságát védő pernek is szokás nevezni.
A tulajdonjog háborítatlanságát védő per tartalmában csak negatívumra irányulhat. Háborítás esetében a tulajdonos azt követelheti, hogy a háborító ezt a magatartását hagyja abba, követelheti továbbá, hogy a bíróság a jövőre nézve tiltsa el őt a háborítás ismétlésétől.

Megállapítom, hogy a polgármesteri hivatal a zajpanasz miatt számos, fentebb már ismertetett intézkedést tett, ezért eljárásával kapcsolatban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítok meg. Felhívom azonban a kerület jegyzőjének figyelmét, hogy környezetvédelmi panaszok esetén a Ptk. alapján a lényegesen rugalmasabb bizonyítást igénylő birtokvédelmi eljárás is lefolytatható.

2. Egyes autósok kulturálatlan, a lakók pihenésének, éjszakai nyugalmának zavarására alkalmas viselkedését az üzemeltető is megerősítette. Elmondása szerint igen gyakori, hogy jobb időben az éjszakai órákban a kúthoz általában nagy értékű járművekkel érkező személyek a benzinkút parkolójában hangoskodnak, szemetelnek, az autórádiókat nagy hangerőre állítva működtetik. Tevékenységüket a kúthoz tartozó üzletben is folytatják, ahol a polcokról levett árut elfogyasztják, majd fizetés nélkül távoznak. A gyakran előforduló esemény megfékezésére az üzemeltető és munkatársai nem képesek. Az utcai randalírozás, provokatív magatartás a környék lakóinak zavarása mellett alkalmas arra, hogy az ott lakókban, az arra gyalogosan járókban, vagy a kúthoz tankolni érkezőkben és a benzinkút alkalmazottaiban is félelmet keltsen. Az üzemeltető elmondása szerint a biztonsági céggel kötött megállapodás javított a helyzeten. A gyakorlat az, hogy szükség esetén értesítik a szakcéget.

A beadványban írt és az üzemeltető által megerősített jelenség megfékezésére a gyakoribb rendőri jelenlét és fellépés lehet alkalmas. A veszélyesebb csoportok elleni mielőbbi határozott rendőrségi fellépés elmaradása alkotmányos joggal összefüggő sérelem közvetlen veszélyét jelenti, ezért az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján az alábbi ajánlást teszem. Felkérem Budapest Rendőr-főkapitányát, hogy - szükség esetén a SHELL Hungária Rt, vagy a kút üzemeltetőjének bevonásával - készítsen intézkedési tervet a társadalmi együttélés háborítatlanságának, a közbiztonság, köznyugalom fenntartásának biztosítására a benzinkútnál és annak környezetében.

Budapest, 2002. február 7.

										Lenkovics Barnabás