OBH 1281/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyiratszám: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában a lakó utcája csatornázatlanságát, ezzel együtt a csapadékvíz elvezetés kiépítetlenségét, valamint azt sérelmezte, hogy a feleségének azonos tartalmú levelére, melyet a lajosmizsei polgármesternek írt, hónapokig nem kapott választ.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert a rendelkezésemre álló adatok alapján alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságra lehetett következtetni.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Alkotmány   2. § (1)  "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
•	Alkotmány 13. § (1)  "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

Alkalmazott jogszabályok:
•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (Ötv.)
•	1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról (vízügyi tv.)

A megállapított tényállás:
	A panaszos felesége lakó utcájuk szennyvíz- és csapadékvíz elvezetésének megoldását kérte a helyi polgármestertől. A polgármester azonban több hónapon át nem válaszolt a beadványra.

A vizsgálat megállapításai:
	Eljárásom során tájékoztatást kértem a polgármestertől, mi volt az oka a válaszadás hiányának, valamint arra, hogy milyen intézkedést tett az önkormányzat az utca csatornázása és a felszíni csapadékvíz elvezetésének kiépítésére. Tájékoztatást kértem arról is, a lakosság tud-e egy esetleges csatornamű társulás lehetőségéről, illetőleg az utcában lakók igényelték-e annak megalakítását. A polgármester arról értesített, hogy tájékoztatásával egyidejűleg, a panaszos feleségének válaszolt. Késedelmének oka az volt, hogy az év elején a költségvetési rendeletet készítették, továbbá megvárta a város csapadék- és belvíz-elvezetési tanulmánytervét, amelyet már megrendelt az önkormányzat, hiszen a problémát meg kívánják oldani. A polgármester arról is tájékoztatott, hogy a panaszos lakó utcájában a csapadék-, illetve belvíz elvezetése megoldódott, a tanulmányterv alapján a kivitelezés megtörtént.
A szennyvízelvezetés kiépítés azonban csak egy utcában nem lehetséges. Az utcától az első befogadóhely ugyanis 1000 méterre van.  Így az utca a többi csatornázatlan utcával együtt szerepel a város programjában. A beruházás cca. 1,5 mrd forint, amelyet csak állami vagy más támogatásból tud megvalósítani az önkormányzat. A város önkormányzata egy Kistérségi Társulásba lépett be, amelynek célja ISPA támogatás megszerzése a szennyvízcsatorna beruházásához.

Azzal, hogy a polgármester egy neki címzett beadványra több hónapig nem válaszolt, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamisággal szervesen összefüggő jogbiztonsággal és az ebből következő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A mulasztásban megvalósuló visszásságot a polgármester pótolta, így az általa okozott visszásságot saját hatáskörében orvosolta. Ugyanakkor nem tartom megalapozottnak az elhúzódó válaszadás indokát. A költségvetésben a felszíni csapadékvíz- és belvízelvezetés munkáinak költsége megjelent, azaz az önkormányzat folyamatba tette a felvetett probléma megoldását, amelyről nemhogy egy személyt, hanem a város összes érdekelt lakosát is tájékoztatni kellett volna. Hogy ez meg  történt-e vagy sem, nem vizsgáltam a konkrét panasz kapcsán.
El kellett fogadnom a polgármester válaszát a csatornahálózat kiépítésének terve vonatkozásában annak ellenére, hogy azon kérdésemre, hogy a lakosság ismeri-e, igényelte-e csatornamű társulat létrehozásának lehetőségét, nem kaptam konkrét választ.
A vízügyi tv. rendelkezik a szennyvízhálózat kialakítása, működése szabályairól. A 4. § (1) szerint:  helyi önkormányzati feladatok:
a) a helyi vízi közüzemi tevékenység fejlesztésére vonatkozó - az országos koncepcióval összehangolt - koncepció kialakítása és végrehajtásának megszervezése;
b) a vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos önkormányzati hatósági feladatok ellátása;
c) a természetes vizek fürdésre alkalmas partszakaszainak és azzal összefüggő vízfelületének kijelölése;
d) a helyi víziközművek működtetése, a koncessziós pályázat kiírása, elbírálása és a koncessziós szerződés megkötése;
e) a vízi közüzemi tevékenység körében a település ivóvízellátása, a szennyvízelvezetés, az összegyűjtött szennyvizek tisztítása, a csapadékvíz elvezetése;
f) a helyi vízrendezés és vízkárelhárítás, az árvíz- és belvízelvezetés;
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt feladatok - a külön jogszabályokban a polgármester, illetve a jegyző hatáskörébe utalt feladatok kivételével - a képviselő-testület, a főváros esetében a fővárosi önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartoznak.
6. § (3) A helyi önkormányzat tulajdonában vannak törzsvagyonként - a külön törvények rendelkezése alapján - a helyi önkormányzatoknak átadott vizek és vízilétesítmények (ideértve a víziközműveket is).
7. § (3) A helyi önkormányzat tulajdonában lévő vizekről és vízilétesítményekről a 9-10. §-okban és a 13. §-ban foglaltakra is figyelemmel a központi és az önkormányzati költségvetésben meghatározott pénzeszközök felhasználásával, illetve vízgazdálkodási társulat útján (IX. Fejezet) kell gondoskodni.
(4) A (3) bekezdésben megjelölt feladat: a) a víziközművek fenntartása, bővítése, üzemeltetése és a vízbázisvédelmi feladatok ellátása;
9. § (1) Az állam a kizárólagos tulajdonában lévő regionális víziközművek és csatornák vagy az önkormányzat, illetve az önkormányzati társulás (a továbbiakban együtt: önkormányzat) a törzsvagyonába tartozó víziközművek létesítésére, felújítására, karbantartására és üzemeltetésére (a továbbiakban: működtetés)
a) saját többségi részesedésével működő gazdálkodó szervezetet hoz létre, vagy költségvetési, illetőleg önkormányzati intézményt alapít, vagy
b) a működtetés időleges jogát koncessziós szerződésben a pályázat nyertesének engedi át.
36. § (1) A társulat akkor jön létre, ha az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságoknak (a továbbiakban: tagoknak) az érdekeltségi egység aránya szerint számított többsége az alakuló közgyűlésen
a) elhatározza a társulat megalakulását,
b) elfogadja a társulat alapszabályát, és
c) megválasztja a társulat testületi vezető szerveit és tisztségviselőit.
(2) A társulat megalakításához az alakuló közgyűlésen a tagok érdekeltségi egység szerint számított legalább kétharmados többségének döntése szükséges.

Figyelembe véve egy ilyen beruházás volumenét, a lakossági összefogás is kevés a kivitelezéshez. Az ISPA támogatás csak kistérségi társulások megalakulásával igényelhetők.
Az önkormányzat az első nagy lépést a város szennyvíz-csatornázási programjának a társulásba való belépésével megtette a probléma megoldására.
Az Ötv. 8. § (1)  A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról; köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.
	Az önkormányzat az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésében megfogalmazottaknak megfelelően gyakorolja a jogait, a bevételeivel önállóan gazdálkodik, illetve saját felelősségére vállalkozik.
A fentiekben kifejtettek alapján megállapítható, hogy a panaszos által felvetett csatornázás hiányának megszűntetésére az önkormányzat a lehetőségéhez képest intézkedett, a felszíni csapadékvíz elvezetést megoldotta. A mulasztásban megnyilvánuló visszásságot a polgármester orvosolta. Ezért a konkrét ügyben ajánlást nem teszek.
	Az Obtv. 21. § (1)  bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő kezdeményezést teszem a Lajosmizse Város polgármesterének, hogy a késedelmes válaszok jövőbeni elkerülése érdekében a hozzá benyújtott kérelmekre, közérdekű bejelentésekre a törvényes határidőn belül válaszoljon.

Budapest, 2000. november 9.

Gönczöl Katalin