OBH 1258/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása
	Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának (ELTE ÁJK) harmadéves, nappali tagozatos jogász szakos hallgatója - aki tanulmányait másoddiplomásként folytatja - azért élt panasszal, mert 1999 őszén a félévenkénti költségtérítés összegét az intézmény jelentősen - 65000 Ft-ról 95000 Ft-ra - megemelte. Erről őt időben nem is tájékoztatta.
	Tekintettel arra, hogy a panaszolt sérelem eljárás összefügg az állampolgár alkotmányos jogaival (jogbiztonság, a tulajdonhoz, művelődéshez való jog), a panasz alapján vizsgálatot indítottam. Az ügyben megkeresésemre tájékoztatást adott az ELTE Állam- és Jogtudományi Karának dékánja.

A megállapított tényállás
	A panaszos 1997 szeptemberében iratkozott be az egyetemre, és mérlegelte, hogy a 65000 Ft-os félévenkénti költségtérítést vállalni tudja. Ezt az összeget az egyetem az ötödik félévben emelte meg úgy, hogy arról az érintett hallgatók közvetlen tájékoztatást nem kaptak. A panaszos szerint a döntés csak a félév megkezdése után két hónappal született.
	Az ELTE ÁJK dékánja közölte, hogy a Kar a költségtérítés összegét nem utólag, nem visszamenő hatállyal emelte, arra a tanévkezdés előtt került sor.
	A dékán tájékoztatott arról, hogy a költségtérítés összegét - az ELTE ÁJK Szabályzatának megfelelően - minden esetben a Kari Tanács határozatban állapítja meg, amely határozat közzétételéről folyamatosan gondoskodnak. A költségtérítés összegét megjelentetik a Felsőoktatási felvételi tájékoztatóban, a Kari Tanács határozatát pedig a Dékáni Hirdetőtáblán hozzák nyilvánosságra. A költségtérítésről szóló Szabályzat a Jurátus c. hetilapban, illetve az ELTE ÁJK hallgatóira vonatkozó Szabályzatok - könyv formájában is megjelent és a jegyzetárusítóban beszerezhető - gyűjteményében olvasható. Rendelkezésre áll végül a kari számítógépes hálózat, amelyen a hatályos rendelkezések minden nehézség nélkül hozzáférhetők.
	A költségtérítés összegének megállapításáról az említett Szabályzat 4. § (5) bekezdése rendelkezik úgy, hogy az intézmény a képzés során - a szabályozók változatlansága esetén - a KSH által kimutatott fogyasztói árindex figyelembevételével évenként növelheti. Ez az árindex 1997-ben 18,3 %, 1998-ban 14,3 %, 1999-ben 10 % volt.
	Az 1999/2000. tanévre megállapított költségtérítés mértéke a költségvetési évre vonatkozó képzési és fenntartási normatívánál jóval kevesebb, annak mintegy 60 %-a.

Az érintett alkotmányos jogok
A jogbiztonság követelménye (Alk. 2. § (1) bek.)
A tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.)
A művelődéshez való jog (Alk. 70/F. §)

Az alkalmazott jogszabályok
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (Ftv.).
Az egyetemi és főiskolai hallgatók részére nyújtható támogatásokról és az általuk fizetendő díjakról és térítésekről szóló 144/1996. (IX.17.) Korm. rendelet (R.), valamint az azt módosító 147/2000. (VIII.23.) Korm. rendelet (Rm.).

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos a beadványában négy kérdést tesz fel az intézmény eljárásának jogszerűségét és méltányosságát illetően, az ötödik kérdés pedig tartalmilag az Ftv. rendelkezésének (9/A. § (1) bek.) a másoddiplomásokkal szemben diszkriminatív voltát feltételezi.
	A jogszabály alkotmányosságának vizsgálata az Alkotmánybíróság - és nem az országgyűlési biztos - hatáskörébe tartozik. A felsőoktatásban részesülőkkel kapcsolatos állami kötelezettségről és a hallgatók részére nyújtott támogatás különbségéről az Alkotmánybíróság több határozatot hozott, legrészletesebben a 79/1995. (XII.21.) AB határozatban fejtette ki álláspontját. Ebből véleményem szerint az következik, hogy a panaszos által vélt alkotmányellenes hátrányos megkülönböztetés nem lenne megállapítható. (Az első és másoddiplomások megkülönböztetése miatt vizsgált hasonló ügyekben - OBH 932/1995., OBH 3104/1996., OBH 8502/1997. - az országgyűlési biztos és általános helyettese sem állapított meg visszásságot.)
	A felsőoktatási intézmények törvényességi felügyeletét az oktatási miniszter látja el, ezért a jogszerűtlennek tartott döntések, eljárások miatt - az egyetemen belüli jogorvoslati lehetőségek kimerítése után - a miniszterhez lehet fordulni.
	Az országgyűlési biztos hatáskörébe csak akkor tartozik a közszolgáltatást végző - jelen esetben az egyetem - által okozott jogsérelem, ha az az állampolgár alkotmányos jogaival összefügg.
	Sérti-e a jogbiztonság alkotmányos követelményét, ha az intézmény egyoldalúan megemeli a költségtérítés összegét? A panaszos a beadványában a polgári jog szabályai alapján elemzi a hallgatói jogviszonyt, ennek során maga is arra a következtetésre jut, hogy az egyetem speciális szolgáltatást nyújt. Éppen ez az oka annak, hogy a felek jogait és kötelességeit a közigazgatási jog szabályozza. Meghatározza például, hogy a költségtérítés összegét az intézménynek úgy kell megállapítania, hogy az fedezze a képzést terhelő összes kiadást (Ftv. 9/G. § (1) bek. a) pontja, R. 1. § (3) bek. b) pont). Ezekből a szabályokból következik, hogy az intézmény  jogszerűen emelheti egyoldalúan  a térítés összegét, sőt - az inflációt figyelembe véve - annak változatlanságára megalapozottan számítani nem lehetett. (Az ÁJK 1997. június 1-jén hatályos Szabályzata szerint a költségtérítés összegét a Kari Tanács egy félévre állapítja meg.) A jogbiztonság sérelmét tehát önmagában a térítés egyoldalú emelése miatt nem lehet megállapítani. (A díjmegállapítás egyébként a közszolgáltatások szerződéses viszonyai között sem megegyezéssel történik.)
	Az viszont már veszélyezteti a jogbiztonságot, ha a döntést visszamenőleges  hatállyal kívánják alkalmazni. Az intézmény a kapott információ szerint nem így járt el. A tájékoztatás és a tájékozódás azonban nem volt tökéletes. Erre a jövőben nagyobb figyelmet kell fordítani. Ilyen jellegű problémák, panaszok többször, más intézményeknél is előfordultak. Megszüntetésük érdekében az Rm. 11. §-a által az R. 22. §-aként beiktatott új szabály szerint: "A költségtérítési díj összegét a megelőző tanév május 31-éig az intézményben szokásos módon nyilvánosságra kell hozni." Fontos, hogy ezt a módot minden hallgató ismerje.
	A panaszolt esetben felmerülhet, hogy az intézmény aránytalanul, jogellenesen  emelte a díjat (a költségtérítést), ami az állampolgár tulajdonhoz való jogával összefüggésben okozna visszásságot. A fogyasztói árindex figyelembevételével az emelés nem tekinthető aránytalannak annak ellenére, hogy jelentős összegű, aminek oka az lehet, hogy évente nem történt korrekció. Az emelés legmagasabb mértékét eddig jogszabály nem határozta meg. Az Rm. azonban kiegészítette az R.-t a költségtérítésre vonatkozó részletes szabályokkal (22. §), ami az ELTE ÁJK szabályzatával azonosan úgy rendelkezik: "A második, illetve további évfolyamokon - a képesítési követelményekben meghatározott képzési időt meghaladó legfeljebb két félév időtartamon keresztül - a költségtérítési díj legfeljebb az előző tanévben megállapított díjnak a KSH által előző évre vonatkozóan közzétett fogyasztói árindexszel növelt összege lehet."
	A fentiek miatt megállapítottam, hogy a panaszos által kifogásolt költségtérítés emelés a jogbiztonság követelményével összefüggésben sérelmet nem okozott, és ennek folytán nem állapítható meg visszásság a művelődéshez való joggal kapcsolatban, továbbá nem sérült a tulajdonhoz való jog sem.
	A dékán tájékoztatása alapján felhívom a panaszos figyelmét arra, hogy a kari Szabályzat szerint kérheti a költségtérítés méltányossági alapon történő csökkentését.

Budapest, 2000. december 19.

Gönczöl Katalin