OBH 1187/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Tárgy: Hatóság hallgatása

Az eljárás megindulása:

A panaszos lakcímrendezési kérelmet nyújtott be Budapest-Zugló Polgármesteri Hivatalánál. A panaszos  a kérelme alapján hozott hatósági határozat ellen fellebbezést nyújtott be, azonban fellebbezését hét hónap eltelte után sem bírálták el, ügyében másodfokú határozat nem született.

A panasz alapján a jogorvoslathoz való joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

A panaszos 1999. május 11. napján lakcímrendezési kérelmet nyújtott be Zugló Polgármesteri Hivatalánál. A polgármesteri hivatal az első fokú eljárásban panaszos kérelmének helyt adott és a kért lakcímeket fiktívnek nyilvánította. A panaszos a határozat ellen fellebbezést nyújtott be, melyben kérte, hogy a hatóság a címek fiktívvé nyilvánításán túl az oda bejelentett személyeket pénzbírsággal is sújtsa. A polgármesteri hivatal panaszos fellebbezését több mint egy hónap eltelte után terjesztette csak fel a másodfokú hatósághoz, Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalához. A Közigazgatási Hivatal - az ügyintéző tartós távolléte miatt - az ügyben határozatot csak az ügyintézési határidőt többszörösen túllépve, öt hónap után hozott.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

2. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.:

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(3) Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik.
(4) A felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik. A közigazgatási szerv a felettes szerve intézkedésének kézhezvételétől számított öt napon belül köteles az iratokat felterjeszteni.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók.
(2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.

66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz.
(2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.

67. § A fellebbezési eljárás során hozott határozatot a fellebbezővel és mindazokkal, akikkel az első fokú határozatot közölték, az első fokon eljárt közigazgatási szerv útján írásban kell közölni.

A vizsgálat megállapításai:

A jelenlegi jogi szabályozás szerint a kérelmezőnek nincs alanyi joga arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében jogorvoslati jogát érvényesítse. Zugló Polgármesteri Hivatala panaszos jogorvoslati kérelmének késedelmes, nem a törvényi  előírásoknak megfelelő továbbításával közvetve a panaszos jogorvoslathoz való jogát korlátozta. A kérelem nem, illetve nem határidőben történő továbbítása esetén elmarad, illetve késik a másodfokú döntés meghozatala, így a jogorvoslathoz való jog sem érvényesülhet. Zugló Polgármesteri Hivatala tehát azzal, hogy a panaszos fellebbezését késedelmesen, nem a törvényi határidőn belül továbbította a másodfokú hatósághoz az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Az Alkotmányban biztosított kérelem előterjesztéséhez való jog egyúttal, a hatóság oldaláról egy a kérelem elbírálására vonatkozó kötelezettséget is jelent. Ezt a követelményt konkretizálja az Áe. 42. §-a, ami kimondja, hogy a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. A határozatok meghozatala során a közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidő betartásának garanciális jelentősége van. A döntés hiánya miatt ugyanis az állampolgár nem élhet jogorvoslati jogával, jelen esetben nem kérhet bírósági felülvizsgálatot. A fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat jogorvoslati eszközök igénybevételét ugyanis a törvények csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé. A közigazgatási szerv kártérítési felelősségének bírósági megállapításából eredő fenyegetettsége ugyan valamelyest a határozat túlzott késedelem nélküli kiadására ösztönöz, de nem általánosan. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben az önkormányzat feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézése - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga érvényesülésének garanciája, a közigazgatási szervek alkotmányos kötelessége, hogy az a hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben, az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. 
Mindezek alapján megállapítom, hogy Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala azzal, hogy a másodfokú határozatot az ügyintézési határidőt többszörösen túllépve hozta meg a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. §-ába foglalt felhatalmazásomnál fogva a fentiekben megállapított visszásság orvoslása érdekében az alábbi ajánlásokat teszem:

1. Felkérem Zugló polgármesterét, hogy hívja fel a polgármesteri hivatal ügyintézőinek figyelmét az eljárási határidők betartásának fontosságára, és tegyen intézkedést annak érdekében, hogy ilyen mulasztás a jövőben ne forduljon elő.

2. Felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal hivatalvezetőjét, hogy a jövőben gondoskodjon az ügyintézők megfelelő helyettesítéséről, annak érdekében, hogy az eljárási határidők betartása biztosítva legyen.

Budapest, 2000.  május 12.

Gönczöl Katalin