OBH 1179/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László                                                                                                    

Az eljárás megindítása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmesnek tartotta, hogy magyar állampolgárságának megszerzését követően személyi számának megállapításához, anyakönyvi kivonatának kiállításához, személyi igazolványának kiváltásához a kerületi polgármesteri hivataltól a megfelelő segítséget nem kapta meg. A szakszerűtlen, téves felvilágosítások miatt és az ügyfélfogadási rendszer hibáiból adódóan ügyének intézése indokolatlanul elhúzódott.
 	A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
 
Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1992. évi LXVI. törvény a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelettel
Tv. 6. § (1) Az e törvényben meghatározott feladatokat a települési (fővárosi kerületi) önkormányzat jegyzője - a személyazonosító igazolvány iránti kérelem felvétele és az igazolvány kiadása tekintetében 1999. december 31-ig a rendőrkapitányság - (helyi szerv), a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője (területi szerv) és az e törvény 9. §-ában meghatározott központi nyilvántartó szerv látja el.
(2) Az e törvényben meghatározott feladatok ellátását a belügyminiszter irányítja.
Tv. 7/A. § (1) A rendőrkapitányság hatásköre a 6. § (1) bekezdésében meghatározott időpontig a külön jogszabályban meghatározott illetékességi területén lakó vagy tartózkodó polgárok tekintetében a személyazonosító igazolvány iránti kérelem felvételére és az igazolvány kiadására terjed ki.
Tv. 9. § (1) A személyiadat- és lakcímnyilvántartással kapcsolatos országos hatáskörű feladatokat a belügyminiszter irányítása alatt álló, önálló első- és másodfokú államigazgatási hatósági jogkörrel rendelkező, központi hivatal (a továbbiakban: Hivatal) látja el.
A központi hivatal feladatai
Vhr. 12. § (1) A központi hivatal - a belügyminiszter eltérő rendelkezése hiányában - működteti a nyilvántartás központi rendszerét, ennek keretében gondoskodik az adatváltozások központi nyilvántartáson történő átvezetéséről, és a feldolgozás eredményéről értesíti a helyi és a területi nyilvántartást. Első fokú hatósági jogkörében
b) dönt a személyi azonosító kiadásáról, módosításáról vagy visszavonásáról;
Vhr. 21. § (4) A magyar állampolgárság megszerzéséről az anyakönyvvezető az állampolgársági eskü letételét követő öt munkanapon belül értesíti a polgár lakóhelye szerint illetékes helyi szervet.
(7) A jegyző gondoskodik a nyilvántartási ügyben saját hatáskörében, illetőleg az illetékes területi szerv és a bíróság értesítése alapján az e szervek által hozott jogerős és végrehajtható határozatokban foglaltaknak a nyilvántartásán történő átvezetéséről, valamint öt munkanapon belül a központi hivatal - a területi szerv útján történő - értesítéséről.
Tv. 34. § Az e törvény alapján lefolytatott eljárásra, a hatósági nyilvántartás vezetésére, valamint a hatósági bizonyítvány és igazolvány kiadására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1981. évi I. törvénnyel módosított 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

Megállapított tényállás:
	A panaszos 1999. szeptemberében kapta meg a magyar állampolgárságot. A kerületi rendőrkapitányság tájékoztatása alapján, november elején a Józsefvárosi Önkormányzathoz fordult a magyar anyakönyvi kivonat kiadása érdekében. Az anyakönyvi kivonat kiállítása érdekében az önkormányzatnak be kellett szereznie a kérelmező személyi számát. 1999. december végén érdeklődött az önkormányzatnál, ekkor még nem érkezett meg a személyazonosítója. A panaszos januárban többször érdeklődött telefonon, de csak február 14-én kapta meg a személyi számot. A kapott tájékoztatás szerint anyakönyvi kivonatának kiállítására ismét harminc napot kellett volna várnia. Végül három hét múlva, 2000. március 9-én kapta kézhez az okiratot.
 	
A vizsgálat megállapításai:
	A beadványban foglaltak vizsgálata érdekében tájékoztatást kértem a Józsefvárosi Önkormányzat jegyzőjétől. 
	A panaszos a BM Állampolgársági Főosztályának 1999. szeptember 20-án kelt, Á-782/1999. számú határozatának kézhezvételét követően, a magyar állampolgárságról szóló bizonyítvány átvétele után felkereste a Józsefvárosi Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Anyakönyvi és Népességnyilvántartó Csoportját, ahol 1999. szeptember 23-án - a régi személyazonosító számán - lakcímet létesített a kerületben.
	A Józsefvárosi Önkormányzat jegyzőjének tájékoztatása szerint, a panaszos ügyében keletkezett iratokból és a rendelkezésre álló információkból nem állapítható meg, hogy a panaszos a bejelentkezését követően ténylegesen mikor kereste meg népességnyilvántartó csoportjukat, illetve a rendőrhatóságnál az okmányok beszerzésével kapcsolatban miként igazították el. A telefonon, illetve a személyesen történő érdeklődésekre az Ügyfélszolgálati és Igazgatási Osztály illetékes csoportjai készséggel állnak az ügyfelek rendelkezésére, azonban az elmúlt év végén - 1999. október 15. és december 15. közötti időszakban - az okmányirodák felállítása, a BM Központi Adatnyilvántartó és Választási Hivatal (a továbbiakban: BM KANYV) leállása miatt - nem tudtak ügyfeleik, segítségére lenni.
	A panaszos 1999. december 29-én személyesen jelent meg a Népesség-nyilvántartási Csoportnál, s az előadó a 7-es bizonylat 326-os sorszáma alatt állampolgársági adatainak változását összeírta, majd ezt követően a személyazonosító lapot a BM KANYV-hoz továbbította. Az ügyintéző a 2000. január végén a BM KANYV-hoz küldött ügyek engedélyezését sürgette, de az 1999. év végi két hónap alatt összegyűlt anyagok feldolgozása miatt a panaszos személyazonosítója csak 2000. február hónap elején érkezett meg, melyet 2000. február 14-én átvett.
	A panaszos ugyanezen a napon - miután már személyazonosítóval rendelkezett - külföldön történt születésének hazai anyakönyvezését kezdeményezte. Ezt korábban, az új magyar személyazonosító szám nélkül nem is kérelmezhette volna.
	Az ügyintéző - 2000. február 18-án - a Főpolgármesteri Hivatalnál telefonon sürgette a panaszos hazai anyakönyvezésének intézését. A Főpolgármesteri Hivatal Anyakönyvi Csoportja a panaszos indokaira tekintettel, 2000. március 9-én, a lehető legrövidebb időn belül kiállította a magyar nyelvű születési anyakönyvi kivonatot. 
	A panaszos 2000. március 1-jén az Ügyfélszolgálati és Okmányirodán személyesen vette át lakcímkártyáját és előterjesztette személyazonosító igazolvány iránti igényét. Kérelmét sürgősséggel terjesztették fel a BM Okmányelőállító Főosztályához, ahonnan az igazolvány a panaszos lakcímére, a postán keresztül, már 2000. március 10-én megérkezett.
	A panaszos által felvetett ügyintézési anomáliákat - a sorszámok előre meghatározott kis számát, a tájékoztatás hiányosságát stb. - a tények nem támasztják alá, a jegyzőtől kapott tájékoztatás szerint e megállapítások alaptalanok, mivel a bejárati ajtón elhelyezett ügyfél-tájékoztatóból is kitűnik, hogy naponta átlag 20 sorszám kerül kiadásra, mivel egy ügyfél ellátása 15-20 percet vesz igénybe. A fennmaradó helyeken és időben pedig azon ügyfelek kiszolgálása történik, akik nem tudnak reggelente sorszámért sorban állni, várandós anyák, idősek, betegek, első személyazonosító igazolványhoz jutók.
	A lefolytatott vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a panaszlevélben foglalt sérelmek nem az önkormányzati dolgozók mulasztásaira vezethetők vissza, hanem az új okmányirodák bekapcsolásából, valamint az ügyintézést segítő számítógépes háttér átmeneti üzemeltetési nehézségeiből adódtak. Az Anyakönyvi Csoport és az Okmányirodai Csoport ügyintézői a rendszer ismételt üzembe helyezését követően a lehetőségekhez képest mindent megtettek, hogy a panaszos március hónap elejére kézhez kapja személyi okmányait.

	A lefolytatott vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat eljárása az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével, illetve az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot nem okozott, ezért a további vizsgálatot lezárom. 

Budapest, 2000. június 27.

Gönczöl Katalin