OBH 1139/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy 56,13 aranykorona értékű részaránytulajdonából 28,98 aranykorona értékű részaránytulajdonnak megfelelő termőföldet részére a földkiadási eljárás során  még nem adtak ki. 
	A panaszbeadvány alapján a jogbiztonság alkotmányos elvének (Alkotmány 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jognak (Alkotmány 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 
	Az ügy tisztázása és tájékoztatás céljából megkerestem az FVM Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalát (FM Hivatal), valamint - rövid úton - a Ceglédi Körzeti Földhivatalt, panaszost, illetve a Jászkarajenői Széchenyi Mg. Szövetkezet földügyi ügyintézőjét is. 

Megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítható volt, hogy panaszos a törvényes határidőben - 1993. február 15. napján - kérte a jászkarajenői Széchenyi Tsz. mellett működő földkiadó bizottságtól (Földkiadó Bizottság) az Őt megillető 56,13 aranykorona értékű részaránytulajdonával egyező értékű termőföld kiadását. Panaszos egyidejűleg részaránytulajdonának önálló ingatlanként való kiadását kérte, s vállalta a föld kimérésével összefüggő költségek viselését is. 
	Panaszos írásos kérelmében a földkiadás helyéül a jászkarajenői 0324/1. helyrajzi számú ingatlant - ezen belül pedig a V-8-as jelzésű - tanya körüli földet jelölte meg. E földterületet azonban a Pest Megyei Kárrendezési Hivatal 1994. májusában árverésre bocsátotta annak ellenére, hogy a megjelölt földterület kárpótlási földalap részét nem képezte. Így panaszos által megjelölt föld részaránytulajdonként való kiadására nem kerülhetett sor. Ezt a körülményt a Legfőbb Ügyészség Magánjogi és Közigazgatási Jogi Főosztályának törvényességi vizsgálata (VI.Ü.1158/1993/3-I.) is megállapította, azonban a törvénysértés orvoslására "Az árverés óta eltelt hosszú időre, valamint az árverési vevő jóhiszemű jogszerzésére tekintettel ..... ügyészi intézkedés megtételére" ...... nem kerülhetett sor.
Panaszos földkiadási kérelmében megjelölt helyen való földkiadás teljesítésének biztosítása céljából jogorvoslati kérelemmel fordult a bírósághoz is. Panaszos tájékoztatása szerint a bíróság a pert a harmadik tárgyalás után megszüntette, azonban erről szóló végzést részére még nem postázták. 
	A kapott tájékoztatás szerint a Földkiadó Bizottság a panaszos által kért táblából a megosztás folytán keletkezett jászkarajenői 0324/58. helyrajzi számú szántó művelési ágú termőföldet 23,57 aranykorona értékben és a 0324/61. helyrajzi számú szintén szántó művelési ágú termőföldet 3,58 aranykorona értékben adta ki a 15/1996. számú határozatával. Az említett határozattal kiadott földek tulajdonjogát a Ceglédi Körzeti Földhivatal panaszos nevére az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezte. 
	A földkiadó bizottság - működése megszűnéséig, 1996. XII. 31. napjáig - panaszos földkiadási ügyét nem fejezte be. A földkiadás befejezése az FM Hivatal feladata. 
	Az FM Hivatal 2000. június 6. napján kelt - az országgyűlési biztos megkeresésére adott - tájékoztatása szerint: panaszossal "... történt előző megbeszélés alapján ... a jászkarajenői 0324/1. helyrajzi számú területen van lehetőség 28,98 aranykorona kiadására". A termőföld önálló ingatlanként való kiadásához az szükséges, hogy panaszos a föld megosztásához vázrajzot készíttessen a földmérővel, s a vázrajz földhivatali záradékolását követően "az FM Hivatal meghozza a földkiadási határozatot".

Jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai 
	A vizsgálat feltárta, hogy panaszos nevén élő részarányként nyilvántartott 56,13 aranykorona értékből 27,15 aranykorona értéknek megfelelő földet a földkiadó bizottság a 15/1996. számú határozatával a jászkarajenői 0324/1. helyrajzi számú tábla megosztásaként keletkezett 0324/58. helyrajzi számú és a 0324/61. helyrajzi számú földrészletekből már kiadott. A földkiadó bizottság azonban - 1996. december 31. napján történt - megszűnéséig panaszos földkiadását nem fejezte be. Jelenleg még kiadatlan panaszos 28,98 aranykorona értékű földje. 
	A vizsgálat megjegyzi, hogy a tényállásban már említett panaszos földkiadási ügyében folytatott ügyészi törvényességi vizsgálat megállapításaival egyetért, továbbá hogy panaszos földkiadási ügyében a bíróság által folytatott eljárást - hatáskörének hiánya miatt - nem vizsgálhatja. 
	A vizsgálat azonban hivatkozik arra, hogy a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvénynek a földkiadó bizottságok megszűnésének időpontjában hatályos 9/B. § (1) bekezdése szerint: "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."
	A (2) bekezdés úgy szól, hogy: "Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el."
	A (3) bekezdés kimondja: "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz."
	A vizsgálat rámutat arra, hogy az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 3. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy: "A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni."
	Az Áe. 4. § (1) bekezdése szerint: "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja."
	Az 1993. évi II. törvény - 9/A. §-ának (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá (4) bekezdésében megjelölt okok miatt - az FM hivatalhoz áttett ügyek intézésére határidőt nem állapított meg. Ezért az említett okok miatt áttett ügyek intézésére a határidőt az Áe. 15. §-a szabta meg.
	Az Áe. 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
	A vizsgálat hivatkozik arra, hogy az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) ÁB. számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. 
	Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."
	A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható volt, hogy az FM Hivatal - panaszos földkiadási ügyét az Áe. szerinti érdemi határozat meghozatalára nyitva álló határidő alatt nem intézte el - a földkiadó bizottság megszűnését követően a jogerős határozattal még le nem zárt, de hozzá áttett ügyben az ügyintézésre nyitva álló határidőben - 1997. II. 15. napjáig - földkiadást teljesítő határozatot nem hozott.
	A vizsgálat megállapította, hogy mivel az FM Hivatal a hozzá áttett ügyet nem intézte el - a rendelkezésére álló 30 napos ügyintézési határidőt figyelmen kívül hagyva, az ügyintézési határidőt jelentősen túllépte - panaszos földkiadási ügyében határozatot nem hozott, megsértette az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt - "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam" - rendelkezéséből folyó jogbiztonság alkotmányos elvét. Ez az eljárás ugyanakkor sérti a panaszos Alkotmányban rögzített tulajdonhoz való jogát (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) is, mert panaszost mint részaránytulajdonost gátolja abban, hogy részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű - a természetben létező konkrét helyrajzi számmal rendelkező - termőföldön az Alkotmány által biztosított tulajdonjogát gyakorolhassa. Ezért a Hivatal mulasztása a felhívott alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő. 

Kezdeményezés
	Az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1), (2), (3) bekezdésére hivatkozással - kezdeményezem hivatalvezetőnél, hogy a Fővárosi és Pest Megyei FM Hivatal a folyamatban lévő földkiadási ügyben - panaszos által elkészíttetett megosztási vázrajz benyújtását követően - haladéktalanul hozzon ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot, és kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve megtett intézkedéséről kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék. 
	Jelentésem egy példányának megküldésével Panaszost, valamint az FVM Fővárosi és Pest Megyei FM Hivatalának vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 2000. június 19.

Gönczöl Katalin