Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének	
JELENTÉSE
Ügyszám:OBH 1105/2000.
									Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
A panaszos - M.A. budapesti lakos - azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert közlekedési baleset okozása miatt a szabálysértési hatóság megállapította a felelősségét. Büntetés kiszabására elévülés miatt nem került sor, de a bonus-malus rendszerű kötelező gépjármű-felelősség biztosítással összefüggő díjfizetési kötelezettsége emelkedett és ezt sérelmesnek tartotta.
	 A panasz alapján  az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendelt el.

Érintett alkotmányos jog: 
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) 

Alkalmazott jogszabályok:
1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet
a közúti közlekedés szabályairól
Elsőbbség az útkereszteződésben
28. § (2) A másik jármű érkezési irányától függetlenül elsőbbséget kell adni az útkereszteződésben
a) minden járművel a megkülönböztetett jelzéseket használó gépjármű részére;
b) az olyan útról érkező járművel, amelyen az útkereszteződés előtt "Elsőbbségadás kötelező" vagy "Állj! Elsőbbségadás kötelező" jelzőtábla van, a keresztező - illetőleg a kiegészítő táblán vastag vonallal jelzett - útról érkező jármű részére;
c) földútról érkező járművel a szilárd burkolatú útról érkező jármű részére;
d) körforgalomban haladó járművel a körforgalmat keresztező villamos részére.
(3) Útkereszteződést járművel csak olyan sebességgel szabad megközelíteni, hogy a vezető eleget tehessen elsőbbségadási kötelezettségének és e tekintetben másokat a jármű sebességével ne tévesszen meg.

6/1998. Büntető jogegységi határozat a közúti közlekedés szabályai szerint elsőbbségadásra kötelezett felelősségéről
1. A közúti közlekedés szabályai szerint elsőbbségadásra kötelezett általában akkor is felelősséggel tartozik az elsőbbségadási szabályok megszegéséért, ha az elsőbbségre jogosult a megengedett sebességet túllépte. Kizárhatja a felelősségét, ha az elsőbbségadási kötelezettsége szempontjából jelentős körülményeket az elsőbbségre jogosult szabályszegése következtében nem észlelhette, vagy ha e körülményekre nézve az elsőbbségre jogosult megtévesztette.
2. Az elsőbbségre jogosult, aki a megengedett sebességet túllépte, az elsőbbségadási kötelezettség megszegésével összefüggő közúti balesetért ugyancsak felelősséggel tartozhat, kivéve, ha a baleset a jármű megengedett sebessége mellett is bekövetkezett volna.

1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
10. § (1) Nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetésétől hat hónap eltelt (elévülés).
62. § (1) A szabálysértési hatóság a tárgyalás alapján határozatot hoz, és ebben az elkövetővel szemben büntetést (intézkedést) alkalmaz, vagy az eljárást megszünteti (48. §).
68. § (1) A szabálysértési hatóságnak az ügy érdemében hozott első fokú határozata ellen az elkövető, valamint a sértett fellebbezhet. Aki kártérítést kért vagy a kárigényét bejelentette, illetőleg akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz, a határozat őt érintő része ellen ugyancsak fellebbezéssel élhet.
(3) Fellebbezni a határozat kihirdetésekor vagy a kézbesítéstől számított tizenöt napon belül lehet. A fellebbezést az első fokú szabálysértési hatóságnál kell benyújtani. Az első fokú szabálysértési hatóság a fellebbezést és az eljárásban keletkezett összes iratot - a fellebbezési határidő leteltétől számított 8 napon belül - felterjesztheti a másodfokú szabálysértési hatósághoz.
(4) A fellebbezésnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van.

A közúti közlekedés rendjének megzavarása
116/B. § (1) Aki a közúti közlekedés szabályait megszegi és ezzel másnak vagy másoknak életét, testi épségét vagy egészségét gondatlanságból közvetlen veszélynek teszi ki vagy könnyű testi sértést okoz,
harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

Megállapított tényállás:
	A panaszbeadványhoz mellékelt iratok alapján a következőket állapítottam meg:
	A panaszos 1998. május 15-én 18 óra 30 perckor, Budapest közigazgatási határánál, egy alárendelt útvonalról, balra nagy ívben kanyarodott ki GFH-062 forgalmi rendszámú gépkocsijával a Bécsi útra. Nyilatkozata szerint az úttest felezővonalánál megállt - a felezővonalhoz képest kb. 30-os szögben a továbbhaladás irányába fordulva -, hogy a vele azonos irányba haladó járműveket elengedje. Az ekkor odaérkező EEK-833 forgalmi rendszámú gépkocsi a panaszos gépkocsija jobb első részének ütközött, majd az esőtől nedves úttesten megpördült, először a jobboldali, majd a baloldali szalagkorlátnak ütközött, végül nekiütközött egy szemből érkező kisteherautónak. 
	A panaszos járművében csak kisebb kár keletkezett, de a másik gépkocsi a baleseti bejelentő lap szerint totálkáros lett, vezetője könnyű sérülést szenvedett. A helyszínen kiállított baleseti bejelentő lapon a panaszos elismerte a felelősségét, illetve azt, hogy nem vette figyelembe az elsőbbségadásra felszólító jelzést.
	Rendőri feljelentés alapján a Központi Közúti Közlekedési Szabálysértési Osztály 07825/98. szám alatt szabálysértési eljárást indított a panaszos ellen. Ebben az eljárásban bírálták el a balesetben érintett kisteherautó vezetőjének szabálysértését is, aki a balesetben ugyan vétlen volt, de forgalmi engedély, rendszám és kötelező felelősségbiztosítás nélkül vezette a járművét. A szabálysértési hatóság 1999. augusztus 13-án kelt első fokú határozatában megállapította, hogy a balesetért a panaszost terheli a felelősség, mert az alárendelt útvonalról nem biztosított áthaladási elsőbbséget a neki jobbról érkező és védett útvonalon haladó EEK-833 frsz.-ú gépkocsinak. Tekintettel arra, hogy baleset időpontjától számítva több, mint egy év telt el, a panaszossal szemben - illetve a kisteherautó ugyancsak elmarasztalt vezetőjével szemben - az 1968. évi I. törvény (Sztv.) 10. § szerinti elévülés miatt büntetést nem szabtak ki. 
	A panaszos a határozat ellen jogorvoslati kérelmet nyújtott be, mert álláspontja szerint a balesetet az okozta, hogy a másik jármű a megengedettnél nagyobb sebességgel közlekedett, átlépte az úttest felezővonalát és vezetője elvesztette az uralmát a gépkocsi felett. A Budapesti Rendőrfőkapitányság Igazgatásrendészeti Főosztály Jogorvoslati Alosztálya a fellebbezést nem találta megalapozottnak és az I. fokú határozatot helyben hagyta.
	A Hungária Biztosító Rt. 1999. december 6-án értesítette a panaszost, hogy az általa okozott baleset miatt megrongálódott másik gépkocsi tulajdonosának 569.672 Ft-ot fizettek ki. A kifizetett összeg visszatérítése esetén bonus-malus besorolása nem változik.
	A panaszos 1999. december 10-én, a biztosítóhoz intézett levelében vitatta a keletkezett kárt, a baleset bekövetkezése miatti felelősségét, a rendőri intézkedés jogszerűségét, valamint azt, hogy a nem jogerős első fokú szabálysértési határozat alapján kártérítést fizettek. A biztosító december 17-én tájékoztatta a panaszost, hogy bejelentésére tekintettel a kárügyet felülvizsgálják, majd 2000. január 10-én értesítették arról, hogy a kifizetésre jogszerűen - a rendőrség felelősséget megállapító határozata alapján - került sor. A rendőrség határozatát nem bírálhatják felül, álláspontjuk megváltoztatására csak abban az esetben van lehetőségük, ha a panaszos bírósághoz fordul és az ügyben jogerős bírói végzés születik.

A vizsgálat megállapításai:	
	A KRESZ 3. §-ának c) pontja azt tartalmazza, hogy a közúti közlekedésben részt vevő köteles úgy közlekedni, hogy a személy- és vagyonbiztonságot ne veszélyeztesse, másokat a közlekedésükben indokolatlanul ne akadályozzon és ne zavarjon.
	Az "Elsőbbség az útkereszteződésben" rendelkezéseit összefoglaló 28. § az elsőbbség szabályozásánál kizárólag a kötelezetti oldalt veszi számításba és írja elő az elsőbbségadásra kötelezett magatartási teendőit. Ki kell emelni, hogy a 28. § (3) bekezdése szerint az elsőbbségadásra kötelezett járművezető az útkereszteződést csak olyan sebességgel közelítheti meg, hogy eleget tehessen elsőbbségadási kötelezettségének, és e tekintetben másokat a járműve sebességével ne tévesszen meg.
	A KRESZ 1. számú függeléke III/b) pontja ugyancsak csupán a kötelezetti oldalról szabályozva határozza meg az elsőbbséget, amely továbbhaladási jog a közlekedés más résztvevőjével szemben: az elsőbbségadásra kötelezett az elsőbbséggel rendelkezőt a haladási irányának vagy a sebességének a hirtelen megváltoztatására nem kényszerítheti.
	A speciális rendeltetésű igazgatásrendészeti szabályok az elsőbbségi helyzetben közlekedő jármű sebességéről különös előírásokat nem tartalmaznak, ezért az elsőbbségadásra kötelezett jármű vezetője eredményesen nem is hivatkozhat az elsőbbséggel rendelkező jármű megengedettnél nagyobb sebességű haladására. Ugyanezt az álláspontot rögzíti a 6/1998. Büntető jogegységi határozat a közúti közlekedés szabályai szerint elsőbbségadásra kötelezett felelősségéről.
	A panaszos saját nyilatkozatai szerint is kétséget kizáróan behajtott járművével a védett főútvonal felezővonaláig. Ez a közlekedési manőver - különös tekintettel arra, hogy az esős időjárás miatt a járművek biztonságos irányítása, a forgalmi helyzet áttekintése nehezebb volt - megzavarta a másik jármű vezetőjét. A helyszínen a panaszos is elismerte a felelősségét és az eljárás során sem merült fel olyan érdemi adat, amely a rendőrség álláspontjának megváltoztatására alkalmas lett volna. Az a körülmény, hogy a panaszos kocsijában csak kisebb kár keletkezett és a másik gépkocsi sérülései nem közvetlenül az ütközés eredményeként, hanem azért következtek be, mert a gépkocsi vezetője elvesztette uralmát a jármű felett - nem mentesítik a panaszost a felelősség alól.
	Az eljárás elhúzódása a panaszosnak nem okozott hátrányt, sőt ezáltal mentesült a kiszabható szabálysértési bírság alól, ezért az elhúzódás okát nem vizsgáltam. A panaszos az eljárás során akadálytalanul élhetett jogorvoslati és egyéb eljárási jogaival. 
	A fentiek alapján az ügyben a panaszos alkotmányos jogai nem szenvedtek sérelmet, ezért a vizsgálatot lezárom.
Budapest, 2001. július

								 Takács Albert