OBH 1067/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult hozzám, mert 1999. augusztus 9-én  a körjegyzőséghez és Szörény község képviselő-testületéhez benyújtott jövedelempótló támogatás iránti kérelmében hat hónap elteltével sem történt intézkedés. Ezt a szüleivel és vele szemben a  polgármester részéről tanúsított hátrányos megkülönböztetésként értékelte. Kérte a segítségemet ahhoz, hogy kérelme mielőbb elbírálásra kerüljön, hogy három gyermekéről gondoskodni tudjon.

Érintett alkotmányos jogok:
•	A jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog, amely magában foglalja a tisztességes eljáráshoz való jogot. (Alkotmány 2. § (1) bekezdés).
•	A gyermekek joga  a család, az állam és a társadalom részéről  arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. (Alkotmány 67. § (1) bekezdés)
•	Az állampolgárok joga a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra (Alkotmány 70/E. § (1) bekezdés).

Alkalmazott jogszabályok:
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957.évi IV. törvény 10. §-a, mely szerint a közigazgatási szervtől kapott megkeresésének minden szerv köteles a saját feladatkörében tizenöt napon belül eleget tenni.
15. § (1) bekezdés: Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
15. § (2) bekezdés: A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
 
A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	2000. III. 21-én kelt megkeresésemre a körjegyző által adott válasz és a csatolt iratok alapján a következő tényállást állapítottam meg:
	A panaszos három kiskorú gyermeket nevel a feleségével. A gyermekek  hét és öt évesek, illetve a legkisebb 11 hónapos A jövedelmük 1999. augusztus óta a GYES, a családi pótlék és a gyermeknevelési támogatás volt. A panaszos szülei támogatására nem számíthatott, mert ők is munkanélküliek lettek és jövedelempótló támogatásért folyamodtak az önkormányzathoz 1996. januárjában. 
A panaszos édesapja hosszú peres eljárás után 1999. októberében vehette fel a megállapított jövedelempótló támogatást, édesanyja kérelme ügyében jelenleg is per van folyamatban.
A panaszos az iratokhoz csatolt egy igazságügyi szakértői véleményt, amely a bíróság felkérésére 1998-ban készült, és amely a család mezőgazdasági tevékenységből származó 1996. évi jövedelmét 5100.-Ft/hó/fő összegben állapította meg. 
A bíróság ítéletében az önkormányzatot új eljárásra kötelezte, és ennek során Szörény község Önkormányzata 1996. január 16. napjától 1998. január 15. napjáig a panaszos édesapja részére megállapította a jövedelempótló támogatást, amit 1997. április 1. napjától szüneteltetett, tekintettel arra, hogy a jogosult közhasznú munkát vállalt havi 17.300.- forintért.
A körjegyző tájékoztatása szerint a panaszos 1999. augusztus 10-én nyújtotta be a jövedelempótló támogatás iránti kérelmét. Csatolta azokat az iratokat (jövedelemnyilatkozat, a munkaügyi központ igazolása, egyéb igazolások) amelyek a kérelem elbírálásához szükségesek voltak. Szörény község polgármestere hivatkozva az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1959. évi IV. tv. 26. § (2) bekezdésére, mint köztudomású tényt jelezte, hogy a panaszos mezőgazdasági gépeket vásárolt, valamint az állatállományból értékesített, és ezáltal bevétele keletkezett, amely a jövedelemi viszonyokat nagymértékben befolyásolja. A panaszos annak ellenére nyújtott be kérelmet, hogy a családi háza melletti lakóházat is megvásárolta. A polgármester sérelmezte, hogy a panaszos a szüleihez hasonlóan a jogszabály kikerülésével jogosultságot kíván szerezni. Ezért kérte a körjegyzőség munkatársát, hogy tisztázza a vásárlás tényét és a panaszos jövedelemi viszonyait a kérelemnek a testület elé terjesztését megelőzően. Ennek során a marhalevél nyilvántartásból egyértelműen kitűnt, hogy a panaszos nyilatkozatai nem tartalmazták az állatok értékesítéséből származó bevételt. A panaszos ezzel kapcsolatban 1999. októberében azt nyilatkozta, hogy három fejőstehenet cserélt egy ötvöskónyi lakossal Ferbusszon kombájnért 380.000.- forint értékben. Szeptemberben 105.000.- Ft-os értékű bikát adott el Dencsházára egy állattartónak. A körjegyző másnap megkereste Dencsháza és Ötvöskónyi Polgármesteri Hivatalát annak érdekében, hogy igazolják a panaszos nyilatkozatát. Ötvöskónyiból 1999. november 1-én, Dencsházáról 2000. február 24-én érkezett meg a válasz. A következő intézkedés 2000. március 6-án történt, amikor is a panaszost meghallgatták a tulajdonában álló mezőgazdasági ingatlanok nagyságáról és a jövedelemnyilatkozatban szereplő gépek, munkaeszközök forgalmi értékéről. A jövedelempótló támogatás megállapítására a megkeresésemet követően 2000. március 31-én került  sor 1999. szeptember 1. napjától havi 12.280.- forint összegben.
	A fenti tényállással kapcsolatban az alábbi megállapításokat teszem:
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. 26. § (1) bekezdése szerint a közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendők, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.  Helyesen járt tehát el a körjegyzőség akkor, amikor a polgármester közlése alapján a tényállás tisztázására tett intézkedéseket. E körben mulasztás őt nem terheli. Nem állapítható meg azonban az iratokból, hogy a panaszos első meghallgatására miért csak 1999. október 18-án került sor, amikor a kérelmét már augusztus 10-én benyújtotta a képviselő-testülethez. Tovább késleltette a jövedelempótló támogatást az a körülmény, hogy  Dencsháza-Szentegát Körjegyzősége az 1999. X. 18-án küldött megkeresésre csak négy hónap múlva, 2000. február 24-én válaszolt. 
A fentiek alapján megállapítom, hogy mind Szörény körjegyzősége, mind Dencsháza körjegyzősége mulasztott azzal, hogy nem a jogszabályban előírt határidőben intézkedett, és ezzel a fent említett alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okozott.
A jövedelempótló támogatás egyik eszköze volt az Alkotmányban meghatározott szociális jogok érvényre juttatásának. Ezért különösen fontos, hogy a szociális ellátások iránt benyújtott kérelmek ügyében mind a képviselő-testület, mind a polgármesteri hivatal a jogszabályban előírt határidőben járjon el. A részletesebb tényállás feltárásának szükségessége sem indokolhatja a jelen eljárásban tapasztalt több hónapos késedelmet. 
	A hasonló esetek jövőbeni elkerülése érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a  következő kezdeményezéssel élek:
	Felkérem Szörény község polgármesterét, hogy gondoskodjon a testület hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyekben  az 1957. évi IV. törvény rendelkezéseinek jövőbeni betartásáról.
	Felkérem Szörény község körjegyzőjét, az államigazgatási eljárás általános szabályainak betartására, és a megkeresett szerv késedelme esetén a megfelelő intézkedés  megtételére.
	Felkérem Dencsháza körjegyzőjét az államigazgatási eljárás általános szabályainak, különösen a megkeresésekre adandó válaszok határidejének betartására.

Budapest, 2001. április 11.

Gönczöl Katalin