OBH 1059/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos beadványában Szeged Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalának eljárását sérelmezte. A panaszos gyermeke apai kapcsolattartásának újraszabályozását 1999. augusztusában kérte a gyámhivataltól. Az illetékes gyámhivatal a panasz 2000. február 24-én az állampolgári jogok országgyűlési biztosához érkezéséig az eljárást nem folytatta le.
	Mivel a panasz összefüggésbe hozható a jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joggal és a gyermek családi kapcsolathoz való jogával, az ügyben vizsgálatot indítottam.
	Az illetékes gyámhivataltól a kapcsolattartás ügyében keletkezett iratokat megkértem, azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy az illetékes gyámhivatal a panaszos kiskorú gyermekének apai kapcsolattartását 1999. júniusában szabályozta.
	A panaszos gyermeke a nyári szünetet édesapjával töltötte. A panaszos a gyermek nyári szüneti élménybeszámolója alapján 1999. augusztusában az apa kapcsolattartási jogának korlátozását kérte a gyámhivataltól. Beadványára többszöri érdeklődését követően sem kapott választ, ezért novemberben a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának segítségét kérte.
	A megyei gyámhivatal kérte az első fokon eljáró gyámhivatalt, hogy postafordultával terjessze fel az ügyben keletkezett iratanyagokat a másodfokú hatósághoz. Az iratok felterjesztésével együtt az első fokú hatóság azt a tájékoztatást adta, hogy a panaszos kérelmével kapcsolatban intézkedés az eljáró ügyintéző betegsége miatt nem valósult meg. Az ügyintéző tartós betegállománya miatt decembertől új munkatársat alkalmaztak, az eljárás lefolytatásának így már nem lesz akadálya. 
	A megyei gyámhivatal december 10-én az iratokat az első fokon eljáró hatóságnak visszaküldte és utasította az eljárás soron kívüli lefolytatására.
	Az első fokon eljáró gyámhivatal december 20-án megkereste az apa lakóhelye szerint illetékes gyámhivatalt. Kérte az apa nyilatkoztatását a panaszos kérelmével kapcsolatosan és lakóhelyén környezettanulmány elkészítését.
	Mivel a társhatóság a megkeresésre nem válaszolt, folyó év februárjában a kapcsolattartás szabályozására illetékes gyámhivatal sürgette a környezettanulmány és a nyilatkozat megküldését, melyet néhány napon belül megkapott.
	A kapcsolattartás szabályozása ügyében a gyámhivatal  március 7-én az apával, 22-én a panaszossal és gyermekével vett fel jegyzőkönyvet.
	Március 30-án meghozta a kapcsolattartás újraszabályozásáról a határozatot, de ennek postázására nem került sor, mert a panaszos április 3-án jelezte,  tudomására jutott, hogy az apával egy háztartásban élő nagyszülő öngyilkosságot kísérelt meg. A gyámhivatal ekkor a társhatóságot ismét felkérte környezettanulmány elkészítésére, a család háziorvosának nyilatkoztatására.
	Érdemi döntést a társhatóság válaszát követően, április 17-én hozott. A gyermek apai kapcsolattartását lényegében a szülők kérelmének megfelelően szabályozta.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2.§ (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
10. § A közigazgatási szervtől kapott megkeresésnek minden szerv köteles a saját feladatkörében tizenöt napon belül eleget tenni.
11. § (1) Ha az államigazgatási ügyben más közigazgatási szerv illetékességi területén kell eljárási cselekményt végezni, ennek teljesítésére a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervet kell megkeresni.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
114. § A városi gyámhivatal a szülői felügyeleti joggal, illetve a gyermektartásdíjjal kapcsolatban
a) dönt a gyermek és a szülő kapcsolattartásáról...

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
29. § (1) A gyámhivatal vita esetében a kapcsolattartást bármelyik fél kérelmére szabályozza, kivéve, ha a szülő és a gyermek kapcsolattartásának megállapítása a bíróság hatáskörébe tartozik.
30. § (1) A gyámhivatal, illetőleg a bíróság a kapcsolattartást elsősorban egyezség létrehozásával - tárgyalás megtartásával - rendezi. Ennek során a szülő és más kapcsolattartásra jogosult a folyamatos és az időszakos kapcsolattartás gyakoriságáról és időtartamáról, a gyermek átadásának és visszaadásának helyéről, idejéről és módjáról, a kapcsolattartás elmaradására vonatkozó értesítési kötelezettségről, az elmaradt kapcsolattartás pótlásáról, valamint - szükség szerint - egyéb formáiról megegyezhetnek.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a kapcsolattartás szabályozására illetékes gyámhivatal a panaszos beadványára több hónapig nem reagált. Az eljáró ügyintéző megbetegedése miatt a panaszost nem értesítette az elintézési határidő meghosszabbításáról, az ügyintéző helyettesítéséről is csak hónapok múlva gondoskodott.
	A megyei gyámhivatal 1999. decemberi soron kívüli eljárásra utasítása után az első fokon eljáró gyámhivatal az eljárási cselekményeket megkezdte. Az apa lakóhelye szerint illetékes társhatóságot a tényállás tisztázása érdekében megkereste. A megkeresett gyámhivatal  a törvény által  válaszadásra előírt 15 napos határidőt nem tartotta be. A kért dokumentumokat. csak a megkereső gyámhivatal mintegy két hónap múlva küldött sürgetésére postázta.
	Ezt követően a gyámhivatal ügyintézője folyamatosan  végezte azokat az eljárási cselekményeket, amelyek a kapcsolattartás újraszabályozásához szükségesek voltak.
	Azzal, hogy az első fokon eljáró gyámhivatal a panaszos kérelmére több hónapig még csak nem is reagált, az első fokon eljáró gyámhivatal által megkeresett társhatóság pedig késedelmesen válaszolt, megsértették a panaszos jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jogát.
	A kapcsolattartási ügyekben a gyámhivatalnak a gyermekek egészséges fejlődése, érzelmi biztonsága érdekében fokozott körültekintéssel kell eljárniuk, ami az elintézési határidőt meghosszabbíthatja. Ebben az esetben is el kell végeznie a hatóságnak az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény által előírt eljárási cselekményeket ( pl. elintézési határidő meghosszabbítása, a tényállás tisztázása, egyezség létrehozásának megkísérlése ).
	A jövőbeli jogsértések elkerülése érdekében felhívom a megyei  gyámhivatal figyelmét, hogy   fokozottan ügyeljen a törvény által előírt eljárási cselekmények elvégzésére és az elintézési határidő betartatására. Kérem vizsgálja meg az illetékes gyámhivatal vezetőjének a mulasztásban megvalósuló fegyelmi felelősségét.

Budapest, 2000. július 26.

Gönczöl Katalin