OBH 1045/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Karcagi Rendőrkapitányságon elfogultan folytattak le szabálysértési eljárást a fia ellen. Állítása szerint az intézkedő rendőr elküldte a helyszínről. A jegyzőkönyvben foglaltakkal pedig sem ő, sem a fia nem értettek egyet, de a kihallgatást végző rendőr rájuk zárta az ajtót, és addig nem távozhattak, amíg alá nem írták a jegyzőkönyvet.
Az ügyben alkotmányos állampolgári jogokkal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjétől a panasz kivizsgálását és a vonatkozó iratok megküldését kértem.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Jogállamiság, jogbiztonság elve (Alkotmány 2. § /1/ bek.)
•	Személyes szabadsághoz való jog (Alkotmány 55. § /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
•	1968. évi I. törvény a szabálysértésekről (Sztv.):
27. § (1) Ha a szabálysértést olyan fiatalkorú követte el, aki tanköteles, vagy rendszeres iskolai oktatásban részesül, a szabálysértés miatt a gyámhatóság védő- és óvóintézkedést alkalmazhat.
(5) A szabálysértési rendelkezések alkalmazásában fiatalkorú, aki a szabálysértés elkövetésekor tizennegyedik életévét betöltötte, tizennyolcadik életévét azonban még nem haladta túl.
32. § (1) A rendőrség hatáskörébe utalt szabálysértés miatt
első fokon a rendőrkapitányság,
másodfokon a megyei és a budapesti rendőr-főkapitányság jár el.
42. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indul meg.
44. § (2) Az (1) bekezdésben említett, valamint a rendőrségi hatáskörbe tartozó szabálysértések felderítése során a rendőrség gondoskodik az elkövető kilétének megállapításáról, az elkövető és a tanúk kikérdezéséről, a tárgyi bizonyítékok megszerzéséről és az eljárás eredményességét szolgáló körülmények feltárásáról. A rendőrség a helyszínt megszemlélheti, helyiségellenőrzést és személymotozást végezhet, szakértő közreműködését veheti igénybe, a szabálysértés gyanúja esetén pedig az elkövetőt - személyazonosságának megállapítása és a bizonyítékok megszerzése céljából, továbbá ha a szabálysértést felszólítás ellenére nem hagyja abba - feltartóztathatja, előállíthatja.
52. § (1) A szabálysértési hatóság tárgyalást tart, ha az ügy tárgyalás nélkül (51. §) nem intézhető el.
(2) A tárgyaláson a szabálysértési hatóság meghallgatja az elkövetőt, a tanúkat, továbbá - szükség esetén - a szakértőt.
(4) A tárgyalásról jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt kell készíteni. Ebben tömören fel kell tüntetni mindazt, ami az ügy eldöntése szempontjából lényeges. A jegyzőkönyvben vagy hangfelvételen fel kell tüntetni az elkövető és a tanú (szakértő) természetes személyazonosító adatait és lakcímét, valamint az ügy szempontjából jelentős egyéb adatait.
(5) A szabálysértési eljárást általában egyetlen tárgyaláson be kell fejezni, és az elsőfokú határozatot lehetőleg az eljárás megindításától számított harminc napon belül meg kell hozni. Ez utóbbi rendelkezés akkor is irányadó, ha a szabálysértési hatóság nem tart tárgyalást.
68. § (1) A szabálysértési hatóságnak az ügy érdemében hozott első fokú határozata ellen az elkövető, valamint a sértett fellebbezhet. Aki kártérítést kért vagy a kárigényét bejelentette, illetőleg akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz, a határozat őt érintő része ellen ugyancsak fellebbezéssel élhet.
69. § (3) A másodfokú szabálysértési hatóság az első fokú határozatot
b) megváltoztatja;
77. § (1) A szabálysértési hatóság a tanköteles, vagy rendszeres iskolai oktatásban részesülő fiatalkorú ügyét átteszi a gyámhatósághoz, egyúttal közli a szabálysértés elkövetésének körülményeit és a rendelkezésre álló bizonyítékokat.
(2) A szabálysértési hatóság a fiatalkorúval szemben csak tárgyalás alapján szabhat ki büntetést és alkalmazhat intézkedést. A tárgyalást csak a fiatalkorú jelenlétében lehet megtartani.
78. § (1) A fiatalkorú gondozóját (szülőjét, törvényes képviselőjét, a tanulóotthon vezetőjét stb.) a tárgyalásra meg kell idézni. Fel kell hívni őt arra is, hogy a fiatalkorúval együtt jelenjék meg.
(2) A fiatalkorú meghallgatására általában a gondozója jelenlétében kerül sor. A tárgyaláson megjelent gondozót minden esetben meg kell hallgatni.
(4) Ha az eljárás alapján a szabálysértési hatóság indokoltnak tartja, a fiatalkorú érdekében védő-, és óvóintézkedéseket kezdeményezhet a gyámhatóságnál.

•	17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről:
51. § Aki a közúti közlekedés szabályait - a 43-50. § -ban meghatározott eseteken kívül - megszegi,
tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

•	1/1975. (II. 1.) KPM-BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól:
3. § (1) Aki a közúti közlekedésben részt vesz, köteles
c) úgy közlekedni, hogy a személy- és vagyonbiztonságot ne veszélyeztesse, másokat közlekedésükben indokolatlanul ne akadályozzon, és ne zavarjon.
4. § (1) Járművet az vezethet, aki
b) a jármű biztonságos vezetésére képes állapotban van, továbbá
58. § (3) Ha a rendőrhatóság értesítése a (2) bekezdésben foglalt rendelkezés értelmében nem kötelező, de valamelyik érdekelt a baleset miatt rendőri intézkedést kíván, és a rendőrhatóságot (a legközelebbi rendőrt) haladéktalanul értesíti, a balesettel érintett járművek vezetőinek a rendőri intézkedést meg kell várniuk.
A rendőrhatóság értesítése, illetve rendőri intézkedés hiányában az érdekeltek kötelesek személyazonosságukat és a kötelező felelősségbiztosításuk fennállását hitelt érdemlően igazolni. Ha a baleset folytán megrongálódott jármű vezetője nincs jelen, a károkozó köteles személyi adatait és biztosítója nevét erre alkalmas módon a helyszínen hátrahagyni, és az esetet a felelősségbiztosítási jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően a biztosítónak bejelenteni.

•	1994. évi XXXIV. törvény a rendőrségről:
13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.
93. § (2) A rendőri szerv vezetője a panasz tárgyában a beérkezéstől számított 8 napon belül indokolt határozattal dönt.
(3) A határozat ellen a panaszos a közléstől számított 8 napon belül a felettes szerv vezetőjénél fellebbezéssel élhet. A felettes szerv a fellebbezés beérkezésétől számított 8 napon belül indokolt határozatában az elsőfokú határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.

A megállapított tényállás:
	A panaszos fiatalkorú gyermeke 1998. május 27-én kerékpárral közlekedett  Kisújszállás belterületén. A fiatalkorú - elmondása szerint - füttyszót hallott, mire hátrafordult, majd az út szélén szabályosan parkoló személygépkocsinak ütközött. Az ütközés következtében a panaszos fia 8 napon belül gyógyuló sérülést szenvedett, a gépkocsiban pedig anyagi kár keletkezett (a hátsó lámpa betört, a csomagtartó teteje behorpadt és a hátsó antenna letört). A fiatalkorú nem észlelte a gépkocsi sérülését, ezért eltávozott a helyszínről. Az esetnek tanúja volt egy szolgálaton kívüli rendőr és egy helyi lakos. A rendőr tájékoztatta a gépkocsi tulajdonosát, aki időközben megérkezett a helyszínre, hogy ismeri a gyermek szüleit. A tulajdonos felhívta őket telefonon, és kérte, hogy jöjjenek a helyszínre, mert ha meg tudnak egyezni a kártérítésről, nem tesz feljelentést. Rövidesen megérkezett a fiatalkorú édesapja, akivel közölték a történteket, mire ő legyintett és eltávozott. A gépkocsi tulajdonosa ezt követően hivatalos rendőri intézkedést kért. A baleset helyszínelése során a panaszos visszaérkezett és sérelmezte, hogy rendőrt hívtak. Állítása szerint meg akart egyezni a tulajdonossal, de előbb a gyermekével foglalkozott. Kilátásba helyezte, hogy a szolgálaton kívül eljáró, vele haragos viszonyban levő rendőrt feljelenti a parancsnokánál ill. az ügyészségen, mert nem a sérült gyermekkel törődött, hanem jogtalanul intézkedett.
	Szabálysértési feljelentés - közúti baleset ügyében - 1998. május 28-án készült a Karcagi Rendőrkapitányságon, a fiatalkorú elkövető és törvényes képviselője meghallgatására június 25-én került sor. Az ügy előadója június 29-én hozott első fokú szabálysértési határozatában megállapította a "közúti közlekedési szabályok kisebb fokú megsértésének" elkövetését, és az iratokat az Sztv. alapján áttette a Kisújszállási Polgármesteri Hivatal Gyámhatóságához. A panaszos fellebbezése nyomán a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság - mint másodfokú szabálysértési hatóság - részben megváltoztatta az első fokú határozatot, megállapítva, hogy az elkövető figyelmetlensége okozta a balesetet.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos által a szolgálaton kívül eljáró rendőrrel szemben tett bejelentést a Karcagi Rendőrkapitányság vezetője megvizsgálta, és 1998. június 8-án alaptalanság miatt elutasította. Megállapította, hogy a fiatalkorú az ütközést követően felállt, majd kerékpárjára ülve a helyszínről eltávozott, ezért sérülés bekövetkezését nem lehetett nála valószínűsíteni. A 3/1998. számú ORFK vezetői utasítás értelmében ugyanakkor a rendőrnek biztosítania kell a helyszínt. A szolgálaton kívül intézkedő rendőr a helyszínelést végző kollegája megérkezéséig szakszerűen és az előírásoknak megfelelően járt el. A határozat elleni panaszt a megyei rendőr-főkapitány június 23-án elutasította, mert az első fokon lefolytatott vizsgálat során egyértelműen tisztázták, hogy a rendőr nem követett el jogsértést. Ezt követően a fiatalkorú törvényes képviselője panaszt tett a Megyei Főügyészségen és a Legfőbb Ügyészségen is, de mindenhol elutasították.
A megyei rendőr-főkapitány tájékoztatása szerint a panaszos azon kijelentése, hogy a szabálysértési előadó rájuk zárta az ajtót, amíg alá nem írták a jegyzőkönyvet, ezidáig egyáltalán nem került szóba. "Egyébként sem életszerű az állítás, hiszen egy olyan irodát, ahol lemezszekrény, szolgálati fegyver, bélyegzők és iratok vannak egy hivatásos tiszt nem hagy magára az ügyfelekkel."
A Kisújszállási Városi Önkormányzat jegyzője, mint első fokú gyámhatóság által 1999. február 1-én hozott határozat indoklásában rögzítette, hogy a kár biztosítás alapján megtérült; az eseménnyel kapcsolatban a fiatalkorú és édesapja elismeri a felelősségét.
	Vizsgálatom során - a megkeresésre adott válasz és a rendelkezésre álló iratok alapján - alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg. A panaszos fellebbezését és beadványait elbírálták, az eljáró rendőrök által elkövetett jogsértést nem tártak fel. A szabálysértési eljárást törvényesen folytatták le, az elkövető felelősségét megállapították, ezért a károkozó köteles megtéríteni a jogellenesen okozott anyagi kárt. Mindezekre tekintettel a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének tájékoztatását elfogadtam, és a vizsgálatot lezártam.

Budapest, 2001. április 13.

Gönczöl Katalin