OBH 1038/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában az APEH Pest Megyei Igazgatósága (APEH) Eljárási Osztályának 2163395461. számú határozatában foglalt döntést sérelmezte. 
	A beadvány alapján a jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) valamint a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 
	Tájékoztatás, valamint iratok rendelkezésemre bocsájtása céljából megkerestem az APEH igazgatóját. 

Megállapított tényállás
	Panaszos a 8/1999. (I. 20.) FVM rendelet (R) 3. § (1) bekezdésében megjelölt "vissza nem térítendő földalapú növénytermelési támogatásra való" jogosultságáról szóló igazolás iránti kérelmet terjesztett elő az FVM Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalánál (FM Hivatal). Az FM Hivatal panaszos támogatás iránti igénylésének jogosságáról igazolást állított ki, melyet panaszosnak 199. június 25. napján kézbesített. 
Panaszos állítása szerint 1999. június 25-e pénteki napra esett. Az adóbevalláshoz szükséges 9911. számú nyomtatványhoz pedig lakóhelyén nem jutott hozzá, ilyen nyomtatványt Nagykőrösön sem kapott. Így a rendeletben előírt határidőig - 1999. június 30. napjáig - az előírt nyomtatvány beszerzésében való akadályoztatása miatt adóbevallását és mellékleteit az APEH címére postázni nem tudta.
	Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrző Hivatal elnökhelyettesének tájékoztatása szerint az R., az FM Hivatal által jogosnak igazolt támogatás összegének igénylését két egyenlő részben írja elő. Az első részlet igénylésére vonatkozó kérelem APEH-hez való benyújtásának a határideje 1999. június 30-a  volt, míg a második részlet igénylésére a jogszabály szeptember 15-től november 15-éig adott lehetőséget, mely határidők elmulasztása bármely részlet igénylése esetén jogvesztő volt. A tájékoztatásból kitűnik, hogy panaszos a részére jogosan igazolt támogatás első részletének igénylésére az R-ben előírt határidőig kérelmet az APEH-hoz nem nyújtott be. Panaszos a támogatás második részletére vonatkozó igénylését a jogszabályban előírt határidőben a bevallás és számlák csatolásával teljesítette, majd panaszos az FM Hivatal által igazolt támogatás fennmaradó - de már nem igényelhető - összegére 1999. decemberében újabb bevallást nyújtott be igazolási kérelem csatolásával. A adóhatóság a kérelemben foglaltakat határozatával elutasította, mivel hogy panaszos a támogatás első részlete iránti igényét az APEH-hoz nem nyújtotta be, a támogatás második részletének kiutalása pedig a jogszerűen benyújtott igénylés alapján megtörtént. A határozat ellen panaszos fellebbezést nem nyújtott be, mert ennek lehetőségét az 1957. évi IV. törvény 40. §-ának (6) bekezdése kizárja. A határozat jogerőre emelkedett. Ezt követően panaszos által benyújtott méltányossági kérelmet az APEH tájékoztatta panaszost, hogy az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény és az R., a támogatás méltányossági alapon való kiutalására nem ad lehetőséget.   
      
A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az R. 7. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A támogatás a területileg illetékes első fokú állami adóhatóságtól (továbbiakban: adóhatóság) két egyenlő részletben igényelhető az APEH által rendszeresített 9911 számú "Bevallás az államháztartással szembeni egyes juttatások igényléséhez" nyomtatvány felhasználásával. Az igényléshez mellékelni kell a területileg illetékes megyei földművelésügyi hivatal támogatási jogosultságra vonatkozó igazolását, valamint az R. 3. és 5. számú mellékletei szerinti nyilatkozatokat. A támogatás első részletére legkésőbb június 30-áig, a fennmaradó összegre vonatkozó igényt - a 4. § d) pontjában előírt saját névre szóló számlák egyidejű csatolásával - pedig szeptember 15-től november 15-ig beérkezően lehet benyújtani. Az 1999. június 30-ig egy összegben benyújtott igénylés nem minősül jogosulatlan igénylésnek. Az a mezőgazdasági termelő, aki a megyei földművelésügyi hivatal által - május 31-éig megigényelt támogatásra - kiadott igazolása alapján a támogatás első részletére az adóhatósághoz nem nyújtotta be az igénylését, az a támogatás második felére változatlanul jogosult, és a meghatározott határnapig az igénylését benyújthatja. Az adóhatóság a támogatást az igénylés beérkezésétől számított harminc napon belül folyósítja."
	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 40. §-ának (1)-(6) bekezdései úgy rendelkeznek hogy "(1) Aki a határnapon nem jelent meg, vagy a határidőt elmulasztotta, az eljáró szervnél igazolási kérelmet terjeszthet elő. Az igazolási kérelemről az a közigazgatási szerv dönt, amelynek eljárása során a mulasztás történt.
(2) Az igazolási kérelmet az elmulasztott határnaptól, illetőleg az elmulasztott határidő utolsó napjától számított nyolc napon belül lehet előterjeszteni. Ha a mulasztás az ügyfélnek később jutott tudomására, vagy az akadály később szűnt meg, a határidő a tudomásra jutástól, illetőleg az akadály megszűnésétől kezdődik.
(3) Az elmulasztott határnaptól, illetőleg az elmulasztott határidő utolsó napjától számított hat hónapon túl igazolási kérelmet nem lehet előterjeszteni.
(4) Határidő elmulasztása esetén az igazolási kérelemmel egy időben pótolni kell az elmulasztott cselekményt is.
(5) Ha a közigazgatási szerv az igazolási kérelemnek helyt ad, az eljárást folytatja, és - az eljárás eredményétől függően - korábbi határozatát hatályában fenntartja, módosítja vagy visszavonja.
(6) Az igazolási kérelmet elutasító határozat ellen fellebbezni csak akkor lehet, ha a kérelem fellebbezési határidő elmulasztásának igazolására irányul."

A vizsgálat feltárta, hogy panaszos igazolási kérelmében olyan indokot felhozni nem tudott, mely mulasztásának kimentésére alkalmas lehetett volna, hiszen a támogatás második részletére vonatkozó bevallását 1999. szeptember 21. napján már az adóhatósághoz benyújtotta, míg a támogatás első részletére vonatkozó beadványát az igazolási kérelemmel együtt csak 1999. december 10-én adta be az adóhatósághoz. 
	A tényállás alapján a vizsgálat megállapította, hogy panaszos kérelmét az adóhatóság a felhívott jogszabályok rendelkezéseinek betartásával utasította el, és hogy eljárása panaszos alkotmányos jogait nem sértette. Ezért panaszos beadványát az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság hiánya miatt elutasítom.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint az Adó- és Pénzügyi Ellenőrző Hivatal elnökét is tájékoztattam. 

Budapest, 2000. október 2.

Gönczöl Katalin