OBH 1034/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Romasz Anikó

Az eljárás megindulása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult azt sérelmezve, hogy a Somogy megyei Orvosi Kamara Etikai Biztossága által első fokon hozott határozata ellen benyújtott fellebbezésére a Magyar Orvosi Kamara Országos Etikai Bizottságától több mint fél év elteltével sem kapott érdemi választ. 

A vizsgálat az Alkotmányban foglalt jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság sérelmének gyanúja, illetőleg a jogorvoslathoz való jog érintettsége miatt indult.

A megállapított tényállás

A panaszos felesége 1998. szeptember 18-án hunyt el a kaposvári Kaposi Mór Megyei Kórház Belgyógyászati Osztályán. A panaszos - orvosi mulasztást vélelmezve - a Magyar Orvosi Kamara Országos Etikai Bizottságához fordult és felesége halála körülményeinek részletes kivizsgálását kérte. Az Országos Etikai Bizottság 1999. 03. 17-i dátummal tájékoztatta a panaszost arról a tényről, hogy első fokon a területileg illetékes megyei kamara jogosul és köteles eljárni, s ezen indok alapján a panaszos beadványát továbbította a Somogy megyei Orvosi Kamara Etikai Bizottságához.

A megyei kamara 1999. július 16-i keltezéssel 8/1999. számon hozott határozatát a panaszos a számára jogorvoslatra nyitva álló határidőn belül megfellebbezte. A fellebbezésében foglalt állításait ezt követően több levélben megismételte. Utolsó fellebbviteli kérelmét 1999. október 27-i dátummal küldte el a Magyar Orvosi Kamara Országos Etikai Bizottságának.  

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához 2000. február 17-én fordult, azt sérelmezve, hogy beadványának benyújtásáig a másodfokon eljáró Országos Etikai Bizottságtól semmilyen határozatot nem kapott, így egyéb jogorvoslati lehetőségeivel sem tud élni.

Az ügy jogszabályi háttere

I. 	1994. évi XXVIII. törvény A Magyar Orvos Kamaráról

28. § (1) Az első fokú etikai bizottság az etikai felelősség tárgyában hozott döntését indokolt, írásbeli határozatba foglalja és megküldi az érintett orvosnak, illetőleg az etikai eljárás megindítását kezdeményezőnek.
(2) Az első fokú határozattal szemben az érintett orvos, valamint az etikai eljárást megindítását kezdeményező a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezhet az országos etikai bizottsághoz.
(3) A másodfokú etikai bizottság a fellebbezés tárgyában írásbeli, indokolt határozatot hoz, és azt megküldi az érintett orvosnak, az etikai eljárást kezdeményezőnek, valamint az első fokon eljáró etikai bizottságnak. E határozatot lehetőleg a fellebbezés benyújtásától számított 30 napon belül kell meghozni.

II.	43/1953. (VIII.20.) MT rendelet a hivatalos iratok kézbesítésének egyszerűsítése

9. § (1) A postai tevékenységről szóló 133/1993. (IX.29.) Korm. rendelet 18. §-a (1) bekezdésének b) pontja értelmében visszaküldött iratot - ... - a kézbesítés második megkísérlésének, illetőleg a második figyelmeztetés postafiókba helyezésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni.

Az érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság már számos ítéletében elemezte a jogállamiság és a jogbiztonság összefüggéseit, kapcsolódási pontjait. E megállapítások egyértelműen kiemelik, hogy a jogállamiság  nélkülözhetetlen  eleme a jogbiztonság, mely tételből azonban  - egyebek mellett - nem csak az egyes normák egyértelműsége, hanem az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatósága is következik, így tehát kimondható, hogy csak az eljárási normák betartásával működhet alkotmányosan a jogszolgáltatás. 
A jogbiztonság érvényesülésének mellőzhetetlen feltétele a tisztességes eljárás teljes körű biztosítása a jogalkalmazói tevékenység során a hatósági eljárás minden szakaszában. 
A fent említett tisztességes (és méltányos) eljárás fogalmi definíciója - mint azt az állampolgári jogok országgyűlési biztosa már több esetben megfogalmazta - többek között tartalmazza az elkerülhető késedelemnek mint az eljárás során megvalósulandó elvnek a követelményét.  A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége  van. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás -... - előre kiszámítható legyen. ... A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. (72/1995. (XII.15.) AB határozat) . 

Az eljárások időfelhasználása jelentős mértékben befolyásolhatja a polgárok jogainak alakulását. Az Európai Emberi Jogi Bíróság a Konvenció alapján több esetben marasztalta el a nemzeti hatóságokat az ésszerű határidő túllépése miatt. Az ésszerű határidő konkrét időtartamát egységes szabályként nem lehet megadni, azonban minden konkrét esetnél - az adott ügy körülményeire tekintettel - vizsgálat tárgyává tehető. 

Lényeges összefüggést tükröz továbbá a tisztességes eljáráshoz való jog  és a jogorvoslathoz való jog egybevetése, hiszen a hatóság jelentős - és nem szükségszerű - késlekedésének következményeként az állampolgár jogorvoslathoz való jogosultsága sérelmet szenved, hiszen az egymásból következő eljárási cselekmények sortartása révén számára mindaddig nincs lehetőség egyéb jogorvoslati eszközök igénybevételére, amíg az adott eljárási szakaszt az eljáró hatóság le nem zárta.

A lefolytatott vizsgálat során a rendelkezésre álló iratok és a kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy a panaszos által sérelmezett esetben a fent körülírt - a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményéből levezetett tisztességes eljáráshoz való jog, illetőleg a jogorvoslathoz való jog - alkotmányos jogsérelem nem állapítható meg, mert a panaszosnak a Magyar Orvosi Kamara Országos Etikai Bizottsága 2000. február 01-én, illetőleg 2000. május 29-én postázta a másodfokon meghozott határozatot (azonban az első kézbesítéskor azt a Magyar Posta "nem keresete" jelzéssel 2000. február 21-én visszaküldte a feladónak.)
Megkeresésemre a Magyar Orvosi Kamara Országos Etikai Bizottságának Elnöke a következőkről tájékoztatott: a panaszos "...fellebbezése 1999. 07. 29-én érkezett meg az Országos Etikai Bizottsághoz. ...Az OEB fellebbezés esetén megkéri az I. foktól az ügyben keletkezett összes dokumentumot, majd ha még szükséges újabb dokumentumot szerez be a panaszügyhöz. A II. fokú eljárásban mellőzzük a személyes meghallgatást, csupán a rendelkezésre álló dokumentumok alapján döntünk. ... Jelen esetben a panaszos  ügyének dokumentumai tárgyalásra készen, 1999. november végére kerülhettek az OEB elé. Mivel 1999. decemberében nem üléseztünk - az ünnepek és a szabadságolások miatt - ezért a panaszügyet a soron következő OEB ülésen, 2000. január 26-án tárgyaltuk. ... 
...kaposvári lakos panaszügyét II. fokon az Országos Etikai Bizottság 2000. január 26-án tárgyalta és hozott döntést, melyről panaszost ajánlott, tértivevényes levélben értesítette. A panaszos ajánlott, tértivevényes küldeménye - a rendelkezésre álló és melléklet dokumentum szerint - 2000. február 1-től február 20-ig volt a Kaposvári Postahivatalban, mely küldemény azzal jött vissza 3 hét után, hogy a címzett nem kereste.
a Magyar Orvosi Kamara központi adminisztrátora a visszaküldött levelet ...  irattározta. ..."

A vizsgálat során megállapítottam, hogy a Magyar Orvosi Kamara Országos Etikai Bizottsága, mint másodfokú szerv az eljárást a Magyar Orvosi Kamaráról szóló 1994. évi XXVIII. törvény 28. § (3) bekezdésében kimondott  lehetőleg a fellebbezés benyújtásától számított 30 napon belül -kitételre, és  a vizsgálat alapjául szolgáló - már meglévő illetőleg új - dokumentációs anyagok beszerzésére figyelemmel ésszerű időkeretek között folytatta le. Alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság előidézése nélkül teljesítette azon jogszabályi kötelezettségét is, hogy a kérelmezőt a meghozott döntésről a határozat egy példányával kiértesítette. 

Azonban a hivatalos iratok kézbesítésének egyszerűsítéséről szóló jogszabály értelmében, amennyiben a címzett a küldeményt nem vette át, a kézbesítést másodszor is meg kell kísérelni, s csak a második sikertelen kísérletet követő ötödik napon lehet a hivatalos küldeményt kézbesítettnek tekinteni. A vizsgálat lefolytatása során a Magyar Orvosi Kamara Országos Etikai Bizottsága tájékoztatott arról, hogy 2000. május 29-én ismételten kipostázta a  panaszosnak a határozta egy példányát, melyet azóta a nevezett átvett. 

A Magyar Orvosi Kamara Országos Etikai Bizottsága a határozat másodszori kézbesítésének elmulasztásával előidézett, a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményéből levezetett tisztességes eljáráshoz való jogot, illetőleg a jogorvoslathoz való jogot érintő alkotmányos visszásságot  a vizsgálat időtartama alatt orvosolta. 

A panaszos beadványának azon részeit, melyek a feleségét kezelő orvosok mulasztásának vélelmére, továbbá a Magyar Orvosi Kamara Országos Etikai bizottsága által lefolytatott másodfokú eljárás tartalmi elemeire vonatkoznak, nem áll módomban érdemben vizsgálni, mivel orvosszakmai kérdések vizsgálatára nem rendelkezem hatáskörrel.

Kezdeményezés

A állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében foglaltak alapján felhívom  a Magyar Orvosi Kamara Elnökének a figyelmét, hogy a jövőbeni jogalkalmazói tevékenysége során  a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének elvéből eredő tisztességes eljáráshoz való jog  - s az ezen keresztül ható egyéb alkotmányos jogok - érvényesülésének - kiemelt figyelemmel a hivatalos iratok kézbesítésérő szóló jogszabályban foglaltakra - a Kamara ügyirat-kezelési szabályzatában történő megfelelő megjelenítésével tegyen eleget. 

Felkérem a Magyar Orvosi Kamara Elnökét, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos intézkedéséről az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése értelmében 30 napon belül értesíteni szíveskedjék

Budapest, 2000. június 26.

Gönczöl Katalin