Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
JELENTÉSE
									Ügyszám:OBH 1022/2000.
									Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
A panaszos - M.V.-né - azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a London Bróker Rt. tőzsdei kereskedését az Állami Pénz és Tőkepiaci Felügyelet 1999. augusztus 26-ától felfüggesztette. A panaszos 1999. augusztus 13-án megbízást adott a brókercégnek, hogy 385 db. TVK részvényét transzferálják a Diana Investment Rt.-hez. A cég a megbízást nem teljesítette. M.V.-né az ÁPTF megbízott felügyeleti biztosához címzett beadványára nem kapott választ.
	 A panasz alapján  az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendelt el.

Érintett alkotmányos jog: 
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) 

Alkalmazott jogszabályok:
1996. évi CXIV. törvény az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyeletről (Hatályos: 2000. március 31-ig)
1. § (1) Az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyelet (a továbbiakban: Felügyelet) a Kormány felügyelete alatt működő országos hatáskörű közigazgatási szerv.
2. § A Felügyelet tevékenységének célja a pénzügyi szolgáltatási, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási, befektetési szolgáltatási, kiegészítő befektetési szolgáltatási, elszámolóházi, befektetési alapkezelési tevékenységet végző szervezet, illetve személy, valamint a tőzsdék (a továbbiakban: pénz- és tőkepiaci szervezetek) prudens működésének, tulajdonosaik gondos joggyakorlásának, a pénz- és tőkepiac zavartalan, illetve eredményes működésének az elősegítése, a pénz- és tőkepiaci szervezetek ügyfelei érdekeinek védelme, a piaci viszonyok átláthatóságának, továbbá a tisztességes és szabályozott piaci verseny fenntartásának elősegítése.
3. § A Felügyelet hatásköre kiterjed:
a) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény,
b) az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és az értékpapír-tőzsdéről szóló 1996. évi CXI. törvény,
hatálya alá tartozó szervezetek, személyek és tevékenységek felügyeletére.
4. § (4) A Felügyelettel szemben - hatósági jogkörben hozott határozatai miatt - kártérítési igény csak akkor érvényesíthető, ha a Felügyelet határozata vagy mulasztása törvénysértő, és a bekövetkezett kárt közvetlenül ez idézte elő.

1996. évi CXI. törvény az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és az értékpapír-tőzsdéről
1. § (1) Ez a törvény szabályozza az értékpapír forgalomba hozatalát, a befektetési szolgáltatási tevékenység feltételeit, a tőzsde alapítását, szervezetét, működését, megszűnését, az elszámolóház alapítását, működését, továbbá a befektetési szolgáltatási és kiegészítő befektetési szolgáltatási tevékenységet végző gazdálkodó szervezet, a kibocsátó, a befektető jogait, kötelezettségeit és felelősségét, a Felügyelet - e törvény hatálya alá tartozó szervezet, tevékenység felügyeletével kapcsolatos - feladatát, eszközrendszerét és eljárását.
122. § Az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyelet jogállását és hatáskörét külön törvény határozza meg.
126. § (1) A Felügyelet a hatáskörébe tartozó ügyekben - az e törvényben meghatározott eltérésekkel - az Áe. rendelkezései szerint jár el.
(2) A Felügyelet határozata ellen közigazgatási úton jogorvoslatnak nincs helye.
(3) A Felügyelet - a bírságot megállapító határozata kivételével - határozatának azonnali végrehajtását rendelheti el, ha
a) az a befektetők károsodástól történő megóvása, illetőleg a tőkepiac általános érdekeinek megóvása érdekében szükséges,
b) annak hiányában a befektetési szolgáltató intézkedésre okot adó helyzetében további romlás várható.
128. § (1) A Felügyelet rendszeresen ellenőrzi, hogy az értékpapír forgalomba hozatala, a befektetési szolgáltatási, a tőzsdei és elszámolóházi tevékenység megfelel-e a jogszabályoknak, felügyeleti határozatoknak, a tőzsde alapszabályának, szabályzatainak, az elszámolóház üzletszabályzatának, szabályzatainak, valamint a befektetők biztonságának. A befektetési szolgáltató szabályzata által előírt kötelezettségek betartását a Felügyelet ellenőrzi.
137. § (1) Az e törvényben és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban meghatározottak megsértése, illetőleg a mulasztás megállapítása esetén a Felügyeletnek az intézkedést a rendelkezésére álló adatok és információk elemzése, illetőleg mérlegelése alapján, a szabály megsértésének, illetőleg a hiányosságnak
a) a befektetési szolgáltató működésére,
b) ügyfelére, illetve
c) a tőkepiac működésére
gyakorolt hatásának, veszélyességi fokának figyelembevételével kell kiválasztania és alkalmaznia.
(2) A Felügyelet a jogszabályban, határozatában, valamint a tőzsde alapszabályában, illetve szabályzataiban, az elszámolóház üzletszabályzatában, illetve szabályzataiban meghatározott feltételektől való eltérés, a befektetők érdekét és a tőkepiac egyensúlyát, a tőkepiac többi szereplőjének helyzetét veszélyeztető magatartás esetén a következő intézkedéseket teheti:
i) a tevékenységi engedélyt visszavonhatja, a befektetési szolgáltatási tevékenység folytatását határozott időre felfüggesztheti;
k) felügyeleti biztost rendelhet ki.

Megállapított tényállás:
	A panasz jellege szükségessé tette hatásköröm vizsgálatát. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Egy ügyben tehát - természetesen ide nem értve azt az esetet, amikor a hatóság az eljárás folytatását elmulasztja - akkor járhatok el, ha a kifogásolt hatóság eljárása befejeződött, és a beadványt tevő kimerítette a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket. 
	A pénzintézetek és pénzügyi vállalkozások nem tartoznak sem a hatóságok, sem a közszolgáltató szervezetek közé. A pénzügyi műveletekre, tőkebefektetésre, betételhelyezésre irányuló megállapodások kizárólag a felek szándékán alapulnak, a szerződésekre a pénzügyi intézményekre vonatkozó jogszabályok és a polgári jog szabályai irányadók. Mindezekre tekintettel csak azt vizsgálhattam, hogy a pénzintézeti tevékenységet felügyelő hatóság, az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyelet intézkedései vagy esetleges mulasztása sértették-e a brókercég ügyfeleinek alkotmányos jogokkal összefüggő érdekeit.
	A körülmények tisztázása érdekében tájékoztatást kértem a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSZÁF) vezetőjétől. A Felügyelet vezetőjének tájékoztatása alapján a következőket állapítottam meg:
	1. Az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és az értékpapírokról szóló 1996. évi CXI. törvény (Épt.) határozza meg a befektetési szolgáltatási tevékenységet folytató gazdálkodó szervezetek felügyeletére vonatkozó szabályokat, a Felügyelet feladatkörét és eszközrendszerét. 
	A felügyeleti ellenőrzés bázisát a befektetési szolgáltatók által a Felügyeletnek megküldött rendszeres jelentések képezik. A befektetési szolgáltatók a jelentési kötelezettségük körében kötelesek tevékenységükről, az általuk megkötött ügyletekről - a 207/1996. (XII.23.) Korm. rendelet előírásainak megfelelően - a Felügyeletnek adatokat szolgáltatni. 
	Az Épt. nem határozott meg kötelezettséget arra nézve, hogy a befektetési szolgáltatók jelentéseiben foglalt adatok figyelemmel kísérésén túl, a Felügyeletnek milyen gyakorisággal kell ellenőriznie egy brókercéget. A Felügyelet 1997-től kezdve, előre meghatározott ütemterv alapján, helyszíni vizsgálatot is magába foglaló ellenőrzéseket tartott ezeknél a cégeknél. Az ellenőrzéseket úgy szervezték, hogy legalább kétévente mindegyik cég tevékenységét megvizsgálják. Amennyiben a cég által küldött rendszeres jelentések - vagy valamilyen rendkívüli esemény - indokolttá tették, soron kívüli ellenőrzésekre is sor került. 
	A London Bróker Rt. - felfüggesztést megelőző - utolsó vizsgálata 1999. februárjában történt. A vizsgálatot külső könyvvizsgáló cég, az Ernst  Young Kft. végezte el. A vizsgálat megállapításai ekkor még nem indokoltak semmilyen rendkívüli intézkedést.
	A Budapesti Értéktőzsde 1999. augusztus 17-én felfüggesztette a cég tőzsdei kereskedési jogát a részvényszekcióban, mivel a tőzsdei ügyletek elszámolását végző Központi Elszámolóház és Értéktár Rt. (KELER) a tőzsdetag fedezethiányát jelezte a tőzsde felé. A fedezetet a cég még aznap pótolta, így kereskedési joga szintén még aznap visszaállításra került.
	Az esemény hatására a Felügyelet azonnal célvizsgálatot tartott a London Bróker Rt.-nél, melynek eredményeként a 73.048/1999. sz. határozatával 1999. augusztus 26-i hatállyal felfüggesztette a cég befektetési szolgáltatási tevékenységét, zárolta a cég KELER-nél vezetett számláit és felügyeleti biztost rendelt ki. A határozat indoklása szerint a felfüggesztést többek között az indokolta, hogy a brókercég likviditási helyzete megromlott, elszámolási kötelezettségeinek nem tudott eleget tenni és az ügyfelek megbízatásait nem tudta teljesíteni.
	A felfüggesztés alatt folytatott vizsgálat nyilvánvalóvá tette, hogy a brókercég pénz- és értékpapír állománya nem fedezi az ügyfélköveteléseket, ezért a számlazárolások fenntartása - éppen a befektetők védelmében - indokolt volt, annál is inkább, mivel hosszabb ideig remény látszott arra, hogy a cég külső befektető bevonásával feltőkésítésre kerül. A tőkehelyzet rendezése a Felügyeleten kívül álló okokból meghiúsult. Ezt követően a Felügyelet 2000. április 11-i határozatával megállapította a London Bróker Rt.-vel szemben fennálló befektetői követelések befagyását, mely alapján a Befektető-védelmi Alap a kártalanítási eljárást megindította.
	A Felügyelet a Magyar Tőkepiac 2000. évi 113. számában, 2000. június 13-án megjelent közleményében adott tájékoztatást a cég befektetői körének a követelések és a teljes értékpapír állomány összevetése alapján várható kielégítési arányról, értékpapír fajták szerinti bontásban. A tájékoztatóban, a panaszost is érintő TVK részvényeket csak 4 %-os mértékben jelezte kielégíthetőnek.
	A Fővárosi Bíróság 10. Fpk. 01-00-00386/6. számú végzésével elrendelte a London Bróker Rt. felszámolását 2000. április 10-i hatállyal.
	2. A panaszos által a Felügyelethez intézett beadvány ügyében a PSZÁF elnöke másolatban megküldte a panaszos által küldött levelet és az arra adott választ. A kézírással készült levél keltezése az állampolgári jogok országgyűlési biztosához címzett beadványban foglaltaktól eltérően, nem 1999. augusztus, hanem szeptember  17. és a postabélyegző szerint 1999. szeptember 18-án adták fel. A felügyeleti biztos 1999. október 5-én készítette el a választ, amelyet október 7-én rendes levélpostai küldeményként postáztak. A válaszadásra eszerint bizonyítottan az államigazgatási eljárási határidőn belül került sor.
	Megkeresésünket követően a Felügyelet tértivevényes küldeményben ismételten elküldte a levelet a panaszosnak.

A vizsgálat megállapításai:

A lefolytatott vizsgálat során megállapítottam, hogy az Állami Pénz és Tőkepiaci Felügyelet  eljárása indokolt és jogszerű volt. A brókercég tevékenységének felfüggesztése és ezt követő intézkedései az ügyfelek érdekeit szolgálták. A felügyeleti jogosítványok jogszabályoknak megfelelő gyakorlása az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével, illetve az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot nem okozott, ezért a további vizsgálatot lezárom. 	

Budapest, 2001. július

								 Takács Albert