OBH 993/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Gál Attila

A vizsgálat megindulása
	Panaszos első alkalommal az 1996. december 10-én kelt beadványával fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Ebben az 1996. október 10-én, a CNT-158. frsz. személygépkocsijával szabálytalan parkolása és személygépkocsijának elszállítása ügyében, valamint a közvilágítás elégtelenségével foglalkozó kérdései felvetésével kért, az Országgyűlési Biztos Hivatalától  állásfoglalást, a méltányossági körülmények minősítésére, továbbá arra, hogy Fővárosi Közterület Felügyeletnek a közvilágítással kapcsolatban milyen intézkedési lehetősége, illetve kötelezettsége van.
Az Országgyűlési Biztos Általános Helyettese az 1997. január 31-én kelt válaszában tájékoztatta panaszost, hogy az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése meghatározza az országgyűlési biztos hatáskörét. E szerint folyamatban levő ügyben, hatáskör hiányában nem járhat el. A felvetett kérdésekben pedig állásfoglalása kialakítása és annak a folyamatban levő eljárásban való felhasználása ugyancsak törvényi akadályokba ütközne.
	Panaszos ezt követően legközelebb 2000. február 14. napján kelt beadványával fordult az Országgyűlési Biztoshoz sérelmezve, hogy újabb, 1999. május 7-i szabálytalan parkolás miatt indult  szabálysértési ügyében, az őt figyelmeztetésben részesítő I. fokú szabálysértési határozat ellen 1999. november 25-én  bejelentett fellebbezésére választ még nem kapott. Sérelmezte azt is, hogy a Budapest Főváros V. Kerület Önkormányzatától sem kapott, az 1999. június 24-i beadványára választ.
A következő, 2000. március 3-án kelt beadványában panaszos tudomásul vétel végett bejelentette, hogy szabálysértési ügyében 2000. február 17-én a II. fokú határozatot átvette. Szabálysértési ügyében felügyeleti intézkedésre irányuló kérelmet nyújtott be az ORFK-hoz, mivel a II. fokú határozat helyben hagyta a szabálysértés elkövetését megállapító I. fokú határozatot. Bejelentette azt is, hogy az önkormányzat képviselőjével közeli napokban  egyeztetést kezdeményezett.
	Összegezve az említett és az ezt követő beadványokban foglaltakat, panaszos a következőket sérelmezte:
1) azon az útszakaszon, ahonnan gépkocsiját elszállították nem voltak egyértelműek az útburkolati jelzések, melyekből kitűnt volna a parkolási tilalom. Ennek ellenére a rendőrség bizonyítottnak látta a szabálysértés elkövetését. Ezért a figyelmeztetés alkalmazása és a személygépkocsi elszállítása megalapozatlan volt;
2) nem nézhette meg a gépkocsija elszállításának időpontjában, a helyszínről készült videofelvételt;
3) a másodfokon eljáró szabálysértési hatóság közel három hónap elteltével bírálta el fellebbezését;
4) nem kapott választ a  Budapest Főváros V. Kerületi Önkormányzatától sem az 1999. június 24-i bejelentésére, sem a 2000. február 29.-i helyszíni egyeztetést követően.
A panasz alapján felmerült a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz, a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja. Ezért vizsgálatot rendeltem el. A panaszban foglaltak vizsgálatának lefolytatására felkértem az Országos Rendőrfőkapitányt és Budapest Főváros V. Kerületi Önkormányzata polgármesterét.
A lefolytatott vizsgálatáról és annak megállapításairól az Országos Rendőrfőkapitány, a 2000. szeptember 6-án kelt átiratában,(3-298/4/2000.), míg a Budapest Főváros V. Kerületi Önkormányzat polgármestere a 2000. szeptember 7-én kelt átiratában  tájékoztatott.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.
•	Az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati jog.
•	Az Alkotmány 64. §-ában rögzített, a kérelem előterjesztéséhez való jog.

Az alkalmazott jogszabályok
•	Az elkövetéskor és az elbíráláskor hatályban levő: a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény (Sztv.)
20. § Az eljáró hatóság büntetés helyett figyelmeztetést alkalmaz, ha ettől az elkövetett szabálysértés súlyára és jellegére, az elkövetés körülményeire, valamint az elkövető személyére tekintettel kellő nevelő hatás várható.
32. § (1) A rendőrség hatáskörébe utalt szabálysértés miatt - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel -
első fokon a járási, a városi és a fővárosi kerületi rendőrkapitányság,
másodfokon a megyei és a budapesti rendőr-főkapitányság jár el.
49. § (1) A szabálysértési hatóság az eljárást alakszerű határozattal szünteti meg, ha
b) csupán figyelmeztetést alkalmaz, vagy a figyelmeztetés mellett elkobzást mond ki;
51. § (1) A szabálysértési hatóság részéről eljáró személy az elkövetővel szemben tárgyalás nélkül - ötszáz forintig terjedő - pénzbírságot szabhat ki, ha a szabálysértés tényállása tisztázott, és a nevelő hatás így is elérhető. Ilyenkor a szabálysértési hatóság az elkobzás és a kártérítés felől is intézkedhet.
(4) A kifogás alapján a szabálysértési hatóság a határozatát - tárgyalás nélkül - visszavonhatja vagy módosíthatja. Az erről szóló határozatot kézbesíteni kell a (2) bekezdésben felsoroltaknak. Ezek a 68. § (1) bekezdése szerint fellebbezhetnek.
(5) Ha a szabálysértési hatóság a kifogásnak nem ad helyt, az ügyben harminc napon belül tárgyalást kell tartania.
52. § (1) A szabálysértési hatóság tárgyalást tart, ha ezt a tényállás tisztázása vagy a nevelő hatás elérése szükségessé teszi.
(2) A tárgyaláson a szabálysértési hatóság meghallgatja az elkövetőt, a tanúkat, továbbá - szükség esetén - a szakértőt.
(4) A tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készíteni. Ebben tömören fel kell tüntetni mindazt, ami az ügy eldöntése szempontjából lényeges.
54. § (1) A szabálysértési hatóság a tárgyaláson való megjelenésre kötelezheti azt, akinek meghallgatása indokolt [52. § (2) bek.].
57. § (1) Az elkövetőt személyazonosságának, továbbá személyi és anyagi körülményeinek megállapítása után részletesen meg kell hallgatni, módot adva arra, hogy védekezését összefüggően előadja.
62. § (1) A szabálysértési hatóság a tárgyalás alapján határozatot hoz, és ebben az elkövetővel szemben büntetést (intézkedést) alkalmaz, vagy az eljárást megszünteti (48. és 49. §).
(2) Az alakszerű határozatnak tartalmaznia kell:
a) a szabálysértési hatóságnak, továbbá az ügy számának és tárgyának megjelölését;
b) a rendelkező részben az elkövető személyi adatait, a szabálysértés megjelölését, a kiszabott büntetést (az alkalmazott intézkedést), az egyéb rendelkezéseket, a pénzbírság átváltoztatása esetére megállapított elzárást, továbbá a végrehajtásra és a jogorvoslat lehetőségére való utalást;
68. § (1) A szabálysértési hatóságnak az ügy érdemében hozott első fokú határozata ellen az elkövető fellebbezhet. Aki kártérítést kért vagy a 49. § (2) bekezdése szerinti kárigényét bejelentette, illetőleg akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz, a határozat őt érintő része ellen ugyancsak fellebbezéssel élhet.
(3) Fellebbezni a határozat kihirdetésekor vagy a kézbesítéstől számított tizenöt napon belül lehet. A fellebbezést az első fokú szabálysértési hatóságnál kell benyújtani.
(2) A fellebbezett ügyben a másodfokú szabálysértési hatóság rendszerint az iratok alapján dönt. Szükség esetén azonban az érdekelteket megidézheti és meghallgatásuk, valamint az egyéb beszerzett bizonyítékok alapján határoz. A bizonyítás felvételére az első fokú szabálysértési hatóságot is utasíthatja. Az érdemi határozatot harminc napon belül meg kell hozni.
(3) A másodfokú szabálysértési hatóság az első fokú határozatot
a) helybenhagyja;
b) megváltoztatja;
c) hatályon kívül helyezi és az eljárást megszünteti, vagy új eljárást rendel el, illetőleg más megfelelő intézkedést tesz.
(4) A másodfokú szabálysértési hatóság határozatának közlésére a 63. § megfelelően irányadó. A határozat kézbesítése az első fokú szabálysértési hatóság útján történik.
70. § (1) Ha felettes államigazgatási szerv a felügyeleti jogának gyakorlása során megállapítja, hogy az alárendelt szervnek a szabálysértés miatt hozott határozata vagy intézkedése jogszabály rendelkezésébe ütközik, a törvénysértést orvosolja. Ennek során a határozatot (intézkedést) az elkövető terhére nem módosíthatja, a szabálysértési eljárás törvénysértő megszüntetése esetén azonban - a határozat jogerőre emelkedésétől, illetőleg az intézkedés megtételétől számított hat hónapon belül - új eljárást rendelhet el.

•	A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (Rtv.)
 45. § (1) A Rendőrség, illetőleg a rendőr a feladata ellátása során jogosult - a külön jogszabályban meghatározott módon - a közterületen szabálytalanul elhelyezett járművet elszállíttatni vagy egyéb módon eltávolíttatni, ha az a közúti forgalom biztonságát vagy a 
közbiztonságot veszélyezteti. Ha a tulajdonos (üzemben tartó) nem állapítható meg, vagy a felszólítás ellenére az elszállított, eltávolított járművet nem veszi birtokba, és a tárolás költsége aránytalanul magas, a Rendőrség a járművet értékesítheti, vagy más módon hasznosíthatja. Ha az elszállított, eltávolított jármű ismeretlen tulajdonosa a jármű értékesítése után 60 napon belül jelentkezik, részére az értékesítésből befolyt, a tárolási költséggel csökkentett ellenértéket ki kell fizetni.
(3) Az elszállítás és a kerékbilincs alkalmazásának költsége a jármű tulajdonosát, vagy az üzemben tartóját, vagy a használóját terheli. A jármű elszállítása vagy a kerékbilincs alkalmazása során a járműhasználat akadályoztatása folytán a keletkezett kárért a Rendőrséget nem terheli kártalanítási kötelezettség.
92. § (1) Az e törvényben szabályozott rendőri intézkedések, illetve a kényszerítő eszközök alkalmazása miatti jogorvoslatra a büntetőeljárás, az államigazgatási eljárás és a szabálysértési eljárás szabályai az irányadók.
(2) A Rendőrség által lefolytatott államigazgatási vagy szabálysértési eljáráshoz kapcsolódó rendőri intézkedés elleni panaszt az ügy érdemében hozott, vagy az eljárást megszüntető határozat elleni jogorvoslati kérelemben kell előterjeszteni.
(3) Ha a (2) bekezdésben említett határozat ellen jogorvoslati kérelem előterjesztésére nem kerül sor, az eljáráshoz kapcsolódó rendőri intézkedéssel szemben a 93. § rendelkezésének figyelembevételével panasznak van helye.
93. § (1) Ha a rendőri intézkedést követően a 92. § (2) bekezdésében említett eljárás nem indul, a panaszt a sérelem bekövetkezésének napjától számított 8 napon belül az intézkedést foganatosító rendőri szerv vezetőjéhez kell benyújtani. Ha a panaszolt intézkedéssel kapcsolatban a 92. § (1) bekezdés szerinti eljárás indul, a panaszt soron kívül kell elbírálni.
(2) A rendőri szerv vezetője a panasz tárgyában a beérkezéstől számított 8 napon belül indokolt határozattal dönt.
(3) A határozat ellen a panaszos a közléstől számított 8 napon belül a felettes szerv vezetőjénél fellebbezéssel élhet. A felettes szerv a fellebbezés beérkezésétől számított 8 napon belül indokolt határozatában az első fokú határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.

•	Az elkövetéskor és az elbíráláskor hatályban levő: 17/1968. (IV.14.) sz. Kormányrendelet
51/B. § Az a járművezető, aki a közúti közlekedés szabályai szerinti várakozási tilalmat vagy korlátozást megszegi,
húszezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

•	A kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos szabályokról szóló 143/1995 (XI.30.) számú Kormányrendelet
1. § (1) A rendőrség bűnüldözési és közrendvédelmi szervei a közterületen szabálytalanul elhelyezett jármű rögzítésére és a jármű elszállítására irányuló, az Rtv. 45. §-ának (1) és (2) bekezdésében meghatározott intézkedés (a továbbiakban együtt: intézkedés) alkalmazása során az e rendeletben foglaltak szerint jár el.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) jármű: közúti szállító- vagy vontatóeszköz, ideértve az önjáró vagy vontatott munkagépet is;
b) közterületi elhelyezés: a jármű őrizetlenül hagyása a közforgalom előtt nyitva álló helyen;
c) szabálytalan elhelyezés: a járműnek a közúti közlekedési szabályokat sértő, valamint a közterület rendeltetésével vagy a használatára vonatkozó jogszabályi előírásoktól eltérő elhelyezése, ha az szabálysértést valósít meg;
3. § (1) A rendőr hatósági intézkedésként elrendelheti a kerékbilincs alkalmazását, a jármű elszállíttatását.
12. § A jármű elszállításának megkezdése előtt arról fénykép- vagy videófelvételt kell készíteni, továbbá jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek tartalmaznia kell
a) a 10. § (2) bekezdés b), c), e), h) pontjában foglaltakat;
b) a jármű elszállítás előtti helyét;
c) a jármű rendszámát, gyártmányát, típusát, színét és külföldi rendszámú jármű esetén az államjelzését;
d) a jármű elszállítás előtt látható sérüléseit és egyéb meghibásodását;
e) a tárolóhely címét és telefonszámát, illetőleg azt a helyet, ahol az elszállított jármű található;
20. § Az e rendeletben szabályozott intézkedés ellen az Rtv. 92-93. §-a szerinti jogorvoslatnak van helye.

•	A közuti közlekedés szabályairól szóló 1/1975.(II.5.) KPM-BM számú együttes rendelet (Kresz.)
3. § (1) Aki a közúti közlekedésben részt vesz, köteles
a) a közúti forgalomra, valamint a közútnak és környezetének a védelmére vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket megtartani;
b) a közúti jelzések rendelkezéseinek, továbbá a forgalom irányítására, ellenőrzésére jogosultak utasításainak eleget tenni;
18. § (1) Az útburkolati jelek:
c) záróvonal: hosszirányú folytonos vonal, amely az úttest felezővonalát jelzi, illetőleg a két forgalmi irányt, a forgalmi sávokat egymástól, vagy a nyílt villamospályát a forgalmi sávtól választja el; a záróvonalat járművel sem átlépni, sem érinteni nem szabad; ha azonban közvetlenül a záróvonal mellett terelővonal is van, a záróvonal a terelővonal felől - az előzésre, illetőleg a bekanyarodásra vonatkozó szabályok megtartásával - átléphető;
40. § (1) Járművel megállni - ha közúti jelzésből vagy a (2)-(5) bekezdés rendelkezéséből más nem következik - csak az úttest menetirány szerinti jobb szélén, azzal párhuzamosan, egy sorban szabad. A megállást irányjelzéssel jelezni kell.
(5) Tilos megállni:
b) ahol a jármű és az úttesten levő záróvonal vagy a jármű és az úttest másik szélén álló jármű között legalább három méter széles hely nem marad;
41. § (1) A 40. § rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell a várakozásra is.
(2) Tilos várakozni [a 40. § (5) bekezdésében említetteken túlmenően]:
59. § (1) A rendőrhatóság - az üzemben tartó értesítése mellett és költségére - elszállítással eltávolíthatja azt a járművet, amely
b) a 37. § (4) bekezdésében, továbbá a 40. § (1)-(3) és (5), valamint a (8) bekezdésének b), illetőleg c) pontjában meghatározott megállási tilalom megszegésével, illetőleg a rendelkezésekben meghatározott megállási feltételek figyelmen kívül hagyásával szabálytalanul várakozik,

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti.
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.

A vizsgálat megállapításai
	1)  Az Országos Rendőrfőkapitány megkeresésem alapján vizsgálatot rendelt el, melynek eredményéről és álláspontjáról, a 2000. szeptember 6. napján kelt 3-298/4/2000. számú átiratában, a hozzá intézett kérdések alapján, a következőkről tájékozatott:
Panaszos ellen azért indult szabálysértési eljárás, mert 1999. május 7-én Budapesten a Veres Pálné u. 1. számú ház előtt személygépkocsijával szabálytalanul úgy parkolt, hogy a gépjármű és a felfestett záróvonal között három méter széles helyet nem hagyott szabadon. Ezzel  megszegte a Kresz 40. § (5) bekezdés b) pontjában írtakat és szabálysértést követett el. A személygépkocsijának elszállítása pedig a Rtv. 45. §-ának, a 143/1995 (XI.30.) sz. Kormányrendelet (1) bekezdésének rendelkezései, valamint a Kresz. 59. § (1) bekezdése b) pontja alapján jogszerű volt.
Panaszos a szabálysértési eljárás során, jegyzőkönyvi meghallgatásakor, a gépkocsi elszállításakor készült videófelvételekről készített fényképfelvételeket megtekintette, az eredeti videófelvétel megtekintését nem kérte.
Az első fokú szabálysértési hatóság, a panaszos kifogásában írtakra és a tárgyaláson előadottakra figyelemmel, az eredetileg pénzbírságot kiszabó határozatát megváltoztatta és panaszost pénzbírság mellőzésével, annak ellenére figyelmeztetésben részesítette, hogy két éven belül márt folyt ellene szabálytalan parkolás miatt eljárás.
Az Országos Rendőrfőkapitány tájékoztatott arról is, hogy a panaszos 1999. november 25-én kelt, az I. fokú szabálysértési határozatot sérelmező fellebbezését a másodfokú szabálysértési hatóságnál 1999. december 17-én iktatták. A II. fokú határozatot 2000. január 31. napján hozták meg. E 30 napon túli ügyintézés azonban, a szabálysértési előadók nagyfokú leterheltsége miatt nem tekinthető súlyos késedelemnek. Ennek ellenére, a hasonló mulasztások elkerülésére a figyelmet felhívta.
Mivel a másodfokú határozatot az első fokú szabálysértési hatóság kézbesíti, panaszos ezért kapta azt kézhez csak 2000. február 17-én.
	Az Országos Rendőrfőkapitány vizsgálatának megállapításait és álláspontját, a panaszos által és a főkapitányi tájékoztatás mellékleteként becsatolt iratok tartalmára is figyelemmel, elfogadtam. A hivatkozott jogszabályok, valamint az iratoknál levő, a videófelvételről készített fényképfelvételek alapján, a szabálysértés elkövetését jogszerűen állapította meg a szabálysértési hatóság. A fényképfelvételeken a záróvonal, melynek kezdete mellett panaszos személygépkocsija  állott (parkolt) jól kivehető és egyértelmű. Panaszos gépkocsija mellett más gépjármű csak szabálytalanul, a záróvonal átlépésével haladhatott el.
	2) Budapest Főváros V. kerület Önkormányzatának polgármestere, a 2000. szeptember 7-én kelt átiratában, panaszos sérelmeit illetően a következőkről tájékoztatott:
Az Önkormányzat 1999. június 24-én közmeghallgatást tartott. Itt panaszos kérdéseket tett fel, melyekre, a csatolt jegyzőkönyv tanúsága szerint, ott helyben választ kapott.
Panaszossal, az általa sérelmezett témákban, az Önkormányzat szakértője 2000. február 29-én helyszíni bejárást tartott. Ennek kapcsán az Önkormányzat, a panaszosnak 2000. március 16-án kelt levelében, válaszát megadta.
A panaszos által felvetett  problémák miatt az Önkormányzat a rendőrséggel közösen, 2000. április 26-án helyszíni szemlét tartott, melynek megállapításairól a kerületi rendőrkapitányság 2000. május 18-án kelt levelében válaszolt panaszosnak.
Panaszos javaslatára a Veres Pálné, Curia utca - Duna utca közötti szakaszon 2000. június 1-én új forgalmi rendet léptettek életbe, többlet parkolási lehetőséghez juttatva az ott lakókat, a felvetett egyéb problémák tartalmáról panaszost értesíti.
A Polgármester álláspontja szerint az V. Kerület Önkormányzata a tőle elvárható gondossággal foglalkozott panaszos sérelmeivel.
Az V. Kerület Önkormányzata Polgármesterének tájékoztatását, a mellékelt okiratok másolataira is figyelemmel elfogadtam.
	3) Megállapítottam, hogy a  panaszos által sérelmezett ügyekben az I. és II. fokú szabálysértési  hatóság a szabálysértési eljárás során érdemben a jogszabályoknak megfelelően jártak el.
A II. fokú szabálysértési hatóság az  ügyintézési határidőt két héttel, nagyfokú leterheltsége miatt ugyan túllépte, ez az eljárási szabálysértés azonban oly csekély súlyú volt, hogy e miatt sérelem panaszost nem érte, az ügy érdemére kihatással nem volt. Más eljárási szabálysértés az eljárás folyamán nem történt.
A jogszabályoknak megfelelően járt el Budapest Főváros V. Kerület Önkormányzata is, amikor panaszos sérelmeinek részben helyt adott, részben a teendő intézkedéseket illetően hatáskörének hiányát állapította meg. Panaszost minderről folyamatosan tájékoztatta.
	Mindezek alapján azt is megállapítottam, hogy a panaszolt hatóságok eljárásai, az Obtv-ben megjelölt és az országgyűlési biztos fellépését igénylő, alkotmányos jogokkal összefüggő, visszásságot nem okoztak. A vizsgálatot lezártam, ajánlást nem teszek. Erről panaszost, az Országos Rendőrfőkapitányt, az I. fokú Szabálysértési Hatóságot és Budapest Főváros V. Kerület Önkormányzatának Polgármesterét, jelentésem megküldésével értesítem.

Budapest, 2000. november 9.

Gönczöl Katalin