OBH 984/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszost a Váci Bíróság 1986-ban helyezte cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá. 1993. március 19-étől 2000. május 24-éig felesége volt a gondnoka. Gondnoka 1998 augusztusában - amikor a panaszos előzetes letartóztatásban volt - gyámhivatali hozzájárulással eladta a közös kiskorú gyermekük tulajdonában lévő és a panaszos holtig tartó haszonélvezeti jogával terhelt ingatlant. A kiskorú gyermek részére egy másik településen ingatlant vett, de erre az ingatlanra már nem jegyeztette be a panaszos haszonélvezeti jogát. A panaszos felesége (gondnoka) a panaszos előzetes letartóztatása, majd ideiglenes kényszergyógykezelésének elrendelése után is felvette a panaszos nyugdíját. Mindez annak ellenére történt, hogy a panaszos 1998 decemberében az illetékes gyámhivataltól kérte gondnoka felmentését, és azt is, hogy a továbbiakban a nyugdíját neki folyósítsák.
	A panaszos beadványát a Magyar Helsinki Bizottság Emberi Jogi Tanácsadó Irodája 2000 februárjában juttatta el az országgyűlési biztos hivatalához.
	A panasz összefüggésbe volt hozható a demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi XXXI. törvény 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálat indult.  A gyámhivataltól az országgyűlési biztos 2000 áprilisában kérte meg a panaszos teljes gyámügyi iratanyagát.

A megállapított tényállás
	Vác Város Polgármesteri Hivatalának Gyámhatósága az 1993. március 19-én kelt határozatával a panaszos feleségét rendelte a panaszos gondnokául. A határozatban megkereste a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot, hogy a panaszos nyugdíját a jövőben a kirendelt gondnok kezeihez folyósítsák. A gondnokot a gyámhatóságnak minden évben többször fel kellett szólítania az évi rendes számadás benyújtására. Tekintettel arra, hogy a panaszos nyugdíját a gondnok vette fel csak erre az összegre tudott számadást benyújtani. A váci gyámhatóság (1997. novemberétől gyámhivatal) a gondnok számadását 1997-ig elfogadta.
	A panaszost 1998. augusztus 14-étől október 27-éig a sértett sanyargatásával elkövetett személyi szabadság megsértése és súlyos testi sértés bűntettének alapos gyanúja miatt előzetes letartóztatásba helyezték, majd ideiglenes kényszergyógykezelését rendelték el.
	Az 1998. november 2-án kelt adásvételi szerződéssel a panaszos felesége eladta a közös kiskorú gyermekük tulajdonában álló és a panaszos holtig tartó haszonélvezetével terhelt váci ingatlant. Az adásvételi szerződésben a panaszos felesége a panaszos törvényes képviselőjeként ellenszolgáltatás nélkül lemondott a panaszos haszonélvezeti jogáról. Ugyanezen a napon a kiskorú nevére ingatlant vásárolt Kállón. Az adásvételi szerződésekről a panaszos ekkor nem tudott.  Az újonnan vásárolt ingatlanra már nem jegyezték be a panaszos haszonélvezeti jogát. A panaszos felesége november 20-án benyújtott kérelmében a váci gyámhivataltól kérte a váci ingatlan eladásáról szóló szerződés jóváhagyását. A váci gyámhivatal az adásvételi szerződést december 4-én kelt határozatával jóváhagyta. Engedélyezte, hogy az ingatlan eladásának vételárából a panaszos felesége a kiskorúnak másik településen ingatlant vegyen. A jóváhagyó határozat a korlátozottan cselekvőképes panaszost meg sem említi. A Földhivatal az adásvételi szerződés és a gyámhivatali hozzájárulás alapján a váci ingatlanon a kiskorú tulajdonjogát és a panaszos haszonélvezeti jogát 1999. február 1-jén törölte.
	A panaszos 1998. december 21-én válókeresetet nyújtott be. Ugyanezen a napon levélben kérte a váci gyámhivatalt intézkedjenek arról, hogy a jövőben a nyugdíját neki folyósítsák.
	Illetékességváltozás miatt a váci gyámhivatal a gondnokolt gyámügyi iratanyagát 1999. január 25-én kelt határozatával áttette a pásztói gyámhivatalhoz. A pásztói gyámhivatal az iratanyagot február 3-án átvette.
	Márciusban, majd júniusban kelt levelében a panaszos ismét a váci gyámhivatal segítségét kérte. Jelezte, hogy felesége továbbra is felveszi a nyugdíját, azt italozó életmódjára fordítja. Kérte, hogy más gondnokot nevezzenek ki számára, nyugdíját a jövőben felvehesse. Jelezte tudomására jutott felesége eladta a haszonélvezetével terhelt ingatlant, állatait, szerszámait, gépeit. A váci gyámhivatal a panaszos leveleit júliusban megküldte az illetékes pásztói gyámhivatalnak.
	A panaszos júniusban kelt beadványában a Váci Városi Bíróságtól kérte annak az adásvételi szerződésnek a megsemmisítését, amelyben gondnoka lemondott az ingatlanon fennálló haszonélvezeti jogáról. Kérte pártfogó ügyvéd kirendelését.
	A panaszos augusztusban a váci gyámhivatalnak küldött levelekhez hasonló tartalmú levelet írt a Legfőbb Ügyészségnek is. Levelében az illetékes gyámhivatal eljárását is kifogásolta. A Legfőbb Ügyészség a beadványt továbbította a Pásztói Városi Ügyészségnek. A városi ügyészség az ügyet elintézésre áttette a pásztói gyámhivatalhoz.
	A beküldött iratanyagok szerint a pásztói gyámhivatal 1999-ben a panaszos beadványait nem vett figyelembe, abban az évben az ügyben semmilyen eljárási cselekményt nem tett.
	2000 januárjában írásban felszólította a panaszos gondnokát az 1998 és 1999 évi számadás benyújtására.
	A gondnok lakóhelye szerint illetékes gyámügyi előadó és a település családgondozója 2000. január 18-án kelt levelében kérte a pásztói gyámhivatalt, hogy a panaszos feleségét mentsék fel gondnoki tiszte alól. Január 25-én a gondnok jegyzőkönyvi nyilatkozatában kérte gondnoki tisztsége alóli felmentését, ekkor nyújtotta be az 1998. és 1999. évekre vonatkozó számadásait.
	Februárban a panaszos ideiglenes kényszergyógykezelésre kijelölt Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet  jogi osztályának vezetője is kérte, hogy a panaszos számára más gondnokot jelöljenek ki, rendelkezzenek arról, hogy a panaszos nyugdíját az intézet címére folyósítsák, kérte továbbá, hogy a gondnok 1999. évi számadását küldjék meg.
	Március 22-én a pásztói gyámhivatal rendelkezett arról, hogy a panaszos nyugdíját a jövőben az ideiglenes kényszergyógykezelésének helyére küldjék.
	A panaszos májusban kérte a gyámhivataltól gondnoka elszámoltatását.
A pásztói gyámhivatal május 24-én kelt határozatával a panaszos gondnokát tisztségéből azonnali hatállyal elmozdította, az 1998. és az 1999. évre benyújtott számadását nem fogadta el. Felszólította, hogy a határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül a panaszos gyámhatósági fenntartásos betétkönyvébe fizessen be 302.800 forintot. Még ugyanezen a napon a panaszos részére hivatásos gondnokot rendeltek.
	A panaszos a határozatot megfellebbezte, kérte gondnokát kötelezzék " okozott teljes kárának megtérítésére ". A másodfokon eljáró gyámhivatal a pásztói gyámhivatalt új eljárásra utasította. A határozat indokló részében megállapította, hogy a váci gyámhivatal 1993-ban kelt határozatában törvénysértően a gondnokolt nyugdíját a gondnok kezeihez folyósította. 
	A pásztói gyámhivatal az új eljárás lefolytatásának eredményeként 2000. augusztus 31-én a volt gondnokot felmentette, hivatásos gondnokot nevezett a panaszosnak. A gondnok számadását nem  fogadta el, kötelezte 302.940 forint megfizetésére. A kár összegét megállapító határozat végrehajtóvá vált, a gyámhivatal kezdeményezte annak végrehajtását. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság tájékoztatta arról a pásztói gyámhivatalt, hogy a felmentett gondnok rendszeres szociális járadékot kap, a vonatkozó jogszabály szerint ebből a gondnokoltjának okozott kár összege nem vonható le, gy a határozat végrehajthatatlan. A gyámhivatal számadási pert nem kezdeményezett. Tájékoztatása szerint ezt azért nem tette, mert a felmentett gondnok a követelésként megállapított összeget nem vitatta, kiskorú gyermekével szociális járadékból él, nincs végrehajtás alá vonható ingó, vagy ingatlan vagyona, ezért a számadási per nem vezetne eredményre.
	2001. február 19-én a pásztói gyámhivatal az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet vezetőjét és a panaszost arról tájékoztatta, hogy a korlátozottan cselekvőképes panaszos érdekeinek képviselete ( a váci ingatlan eladásával haszonélvezeti jogának elvesztése, az államigazgatási eljárás jogszerűségének vizsgálata ) ügyvédet bíz meg. A bírósági eljárás folyamatban van.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
14. § (1) A korlátozottan cselekvőképes személy jognyilatkozatának érvényességéhez - ha jogszabály kivételt nem tesz - törvényes képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása szükséges. Ha a korlátozottan cselekvőképes személy cselekvőképessé válik, maga dönt függő jognyilatkozatainak érvényessége felől.
(2) A korlátozottan cselekvőképes személy törvényes képviselőjének közreműködése nélkül is c) rendelkezik munkával szerzett keresményével, ha jogszabály kivételt nem tesz; keresménye erejéig erre kötelezettséget is vállalhat;
(4) A törvényes képviselő a korlátozottan cselekvőképes személy nevében maga is tehet jognyilatkozatot, kivéve azokat, amelyeknél a jogszabály a korlátozottan cselekvőképes személy saját nyilatkozatát kívánja meg, illetőleg amelyek a munkával szerzett keresményre vonatkoznak.
20. § (1) A korlátozottan cselekvőképes és cselekvőképtelen személy még a gyámhatóság jóváhagyásával sem tehet érvényesen olyan jognyilatkozatot, amellyel ajándékoz, idegen kötelezettségért megfelelő ellenérték nélkül felelősséget vállal, vagy amellyel jogokról ellenérték nélkül lemond.
•	 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
158. § (1) A gyám és a gondnok az előző évről szóló rendszeres számadást minden év február hó 15. napjáig köteles a gyámhivatalhoz benyújtani. A rendszeres számadásban a bevételeket és a kiadásokat külön-külön tételesen fel kell sorolni, csatolva - a számadásban feltüntetett tételek sorrendje szerint - a bevételeket és a kiadásokat igazoló iratokat. Okmányok nélkül fogadhatók el az élelmezési és a háztartással kapcsolatos egyéb költségek.
(2) A rendszeres számadásban a bevételeket és a kiadásokat nem kell tételesen feltüntetni, és az igazoló iratokat sem kell csatolni (egyszerűsített számadás), ha a) a rendszeres jövedelem éves összege a mindenkori öregségi nyugdíjminimum hússzorosát nem haladja meg, b) a gyámhivatal engedélyezte, hogy a vagyont a gyermek, illetőleg a gondnokság alá helyezett személy eltartási költségeinek fedezésére igénybe vegyék [Csjt. 83. § (2) bek.], feltéve, hogy az igénybe vett összeg évenként nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének háromszorosát.
(3) A gyámhivatal a számadásra köteles személyt a (2) bekezdés alapján készített egyszerűsített számadás benyújtását követően is kötelezheti a bevételek és kiadások tételes feltüntetésére és igazolására, melyről a kirendelő határozatban a gyámot és a gondnokot tájékoztatni kell.
(4) Ha a bevételt, illetőleg a kiadást igazoló okirat benyújtása akadályba ütközik, a tétel helyességét a gyámhivatal egyéb módon is megállapíthatja.
160. § (1) A gyámhivatal által kirendelt vagyonkezelésre jogosult gyámnak, illetőleg gondnoknak a vagyon kezelői jogának megszűnésekor a vagyon állagára vonatkozó számadását (végszámadás) 60 napon belül kell előterjeszteni.
(2) A végszámadás a vagyonkezelés egész időtartamára kiterjed. Ha a vagyon kezelője tevékenységéről rendszeres számadásra köteles, a végszámadás a rendszeres számadásra épül.
(4) Ha a gyám vagy a gondnok személyében változás történik, az akinek a gyámi vagy a gondnoki tisztsége megszűnt, a gyámhivatalnak köteles a végszámadást benyújtani.
161. § (1) A számadás elbírálása során a gyámhivatal a) a benyújtott iratok alapján megvizsgálja a számadás helyességét, elbírálja a kiadások szükségességét, értékeli a gazdálkodás során tanúsított gondosságot,
b) indokolt esetben beszerzi a korlátozottan cselekvőképes személy és - ha nem ő a vagyon kezelője - a törvényes képviselő, a hozzátartozók, valamint a bentlakásos szociális intézmény vezetőjének a számadásra vonatkozó észrevételeit. Az észrevételeket a gyámhivatal felhívásától számított 15 napon belül lehet megtenni.
(2) Ha a számadás helyes, a gyámhivatal azt elfogadja, és végszámadás esetén a számadásra kötelezettet a vagyonkezelés alól felmenti. Rendelkezni kell egyúttal a maradványösszeg felhasználásáról, illetőleg annak betétben történő elhelyezéséről is.
(3) Ha a számadás alapján a gyámhivatal hiányt vagy indokolatlan kiadást, illetve nem megfelelő gazdálkodás eredményeképpen kárt állapít meg, a számadásra kötelezett személyt felhívja, hogy az okozott kár összegét 8 napon belül betétbe fizesse be. Ha a számadásra köteles az összeget vagy annak egy részét vitatja, a gyámhivatal a követelés érvényesítése iránt pert indít.
162. § (1) Ha a számadásra kötelezett a kötelezettségének nem vagy nem megfelelően tesz eleget, a gyámhivatal a kötelezettség megállapítása iránt pert indít (Pp. 123. §). A kereset benyújtásával egyidejűleg a szülőtől (gyámtól, gondnoktól) a törvényes képviseleti jogot a vagyoni ügyekre megvonja [Csjt. 87. § (2) bek.], illetőleg a gyámot, gondnokot tisztségéből elmozdítja.
(2) A Csjt. 110. §-ának (1) bekezdését kell alkalmazni abban az esetben is, ha a szülő és a gyermek között a számadással kapcsolatosan vita keletkezett.
(3) A számadásra kötelezett azt a kárt, melyet a gyermeknek, gondnokoltnak jogellenesen okozott, a Ptk.-nak a kártérítésre vonatkozó szabályai szerint köteles megtéríteni.
1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról
74. § Mentes a végrehajtás alól b) az átmeneti segély, ideértve a meghatározott célra kapott segélyt is, a rendszeres szociális segély, az időskorúak járadéka, a munkanélküliek jövedelempótló támogatása, az ápolási díj,
•	 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

A vizsgálat megállapításai
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a váci gyámhatóság jogszabályellenesen járt el, amikor a korlátozottan cselekvőlépes panaszos nyugdíját 1993 márciusától a gondnok kezeihez folyósíttatta. Ezzel megsértette a panaszos demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz fűződő jogát. Az időmúlásra és arra való tekintettel, hogy a másodfokon eljáró gyámhivatal a jogsértést megállapította kezdeményezéssel nem élek. Ugyanakkor felhívom Vác Város Gyámhivatalának vezetőjének figyelmét arra, hogy jövőben mindenkor a hatályos jogszabályi előírásoknak megfelelően, a gondnokoltak érdekét szem előtt tartva járjanak el.
	A panaszos haszonélvezeti jogával terhelt ingatlant elidegenítő adásvételi szerződés és az azt jóváhagyó gyámhivatali határozat érvényességének megállapítására a polgári peres eljárás folyamatban van, ezért annak vizsgálatára nincs hatásköröm.
	A pásztói gyámhivatal eljárása tekintetében megállapítottam, hogy a panaszos iratanyagának 1999. február 3-i átvétele után nem szólították fel a gondnokot az 1998. évi számadás benyújtására. Annak ellenére, hogy a panaszos többször kérte, hogy nyugdíját neki folyósíttassák, más gondnokot nevezzenek ki számára 1999-ben a pásztói gyámhivatal nem tett semmit. A nyugdíj panaszosnak való folyósításáról csak 2000 márciusában - az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet jogi osztálya vezetőjének kérésére - rendelkeztek.  A gondnokot csak májusban  mentették fel.  A cselekvőképességében korlátozott gondnokolt kérelmének mintegy egy éves figyelmen kívül hagyásával sérült a panaszos jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joga. A gyámhivatal 2000 márciusától kezdődően - ha késedelmesen is - rendelkezett arról, hogy a nyugdíját a panaszos felvehesse. A másodfokon eljáró gyámhatóság határozatának megfelelően, a lefolytatott új eljárás eredményeként a panaszosnak új hivatásos gondnokot rendeltek, a bírósági eljáráshoz ügyvédi képviseletet biztosítanak neki. Mivel a beadványban foglalt panaszok egy részét  a gyámhivatal saját hatáskörében már megoldotta, illetőleg az ügyben bírósági eljárás van folyamatban, ezért a vizsgálatot ajánlás nélkül lezárom. Felhívom Pásztó Város Gyámhivatala vezetőjének a figyelmét, hogy a jövőbeli jogsértések elkerülése érdekében fokozottan ügyeljenek az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényében meghatározott elintézési határidő betartására.

Budapest, 2001. október 9.

Takács Albert