OBH  959/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte Bátonyterenye Város Önkormányzatának és a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatalának a szabálysértési ügyében folytatott eljárását.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének és a tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállása
	A panaszos azt sérelmezte, hogy a szomszédja ellen folytatott szabálysértési ügyben a hatóság annak ellenére szüntette meg az eljárást, hogy a panaszos a kérelmét visszavonta volna. A panaszos elismerte, hogy a tárgyalási jegyzőkönyvben ez szerepel, de ő ilyen nyilatkozatot nem tett. A jegyzőkönyvet úgy írta alá, hogy előtte az ügyintéző a tartalmát nem ismertette vele, és a tárgyalás vezetése, hangneme ellen is kifogása volt. A panaszos előadta, hogy határozatot nem kapott. Ez ügyben panaszával hiába fordult az önkormányzat jegyzőjéhez. A Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal eljárását azért kifogásolta, mert az 1999. szeptember hónapban benyújtott beadványára nem kapott választ.
	Az önkormányzat válaszában arról tájékoztatott, hogy a panaszos szomszédja ellen azért indult szabálysértési eljárás, mert a szomszéd a kertjében tüzet rakott és a tűz átterjedt a panaszos kertjére is. A tűz megrongálta a panaszos kerítését és nyolc darab akácfáját. A szomszéd a tárgyaláson elismerte a szabálysértést. Ezen a tárgyaláson a panaszos elfogadta a felajánlott kártérítést és a feljelentését visszavonta. A jegyzőkönyvet elolvasás után aláírta. A felolvasásra nem került sor, mert azt a panaszos nem kérte. Tekintettel arra, hogy a panaszos a kártérítést elfogadta, feljelentését visszavonta, a jegyző a határozat meghozatalát nem tartotta szükségesnek, mert nem gondolta, hogy a panaszos jogorvoslattal kíván élni. A tárgyaláson elhangzottakra, valamint arra figyelemmel, hogy a feljelentett ellen korábban nem indult szabálysértési eljárás, a figyelmeztetést sem tartotta szükségesnek.
	A közigazgatási hivatal vezetője válaszában közölte, hogy a panaszos 1999. november 10. (nem szeptemberben) megjelent a közigazgatási hivatalban, és a birtokháborítási, valamint tulajdon elleni szabálysértési ügyében kért intézkedést. Elmondta a hivatalban, hogy a szabálysértési tárgyaláson felvett jegyzőkönyvet felolvasás nélkül íratták vele alá, ő pedig abban bízva, hogy a jegyzőkönyv az általa elmondottakat tartalmazza, aláírás előtt azt nem olvasta el. Tagadta - bár a jegyzőkönyvben szerepel -, hogy a feljelenést a panaszos visszavonja. Úgy ítélte meg, hogy őt a tárgyaláson félrevezették, ezért kérte a közigazgatási hivataltól az ügy kivizsgálását, s az eljárás újbóli lefolytatását. A közigazgatási hivatal az önkormányzattól beszerezte az iratokat, melyekből megállapította, hogy a panaszos az önkormányzattól azt kérte, hogy a károkozás és veszélyeztetés miatt a szomszédját hivatalból vonják felelősségre. A tárgyalási jegyzőkönyvben az szerepel, hogy: "Az 1600 Ft-os kártérítési árat elfogadom, a feljelentést visszavonom." Az önkormányzati ügyintéző tájékoztatása szerint a panaszos a jegyzőkönyvet elolvasta, s ezt követően írta alá, tehát nem fedi a valóságot az, hogy az abban foglaltakat nem ismerte. A panaszost a közigazgatási hivatal munkatársa több alkalommal tájékoztatta  erről, azonban a panaszos minden alkalommal úgy nyilatkozott, hogy a kártérítési összeggel egyetért, de azzal nem, hogy a feljelentett szomszédot nem bírságolták meg. A közigazgatási hivatal arról is tájékoztatta a panaszost, hogy az eljáró hatóság a cselekmény elkövetője körülményeinek, a cselekmény társadalomra veszélyességének mérlegelésével szabhat ki bírságot vagy az eljárás megszüntetésével alkalmazhat figyelmeztetést. Ebből következően nem törvényszerű, hogy az eljárás bírságolással végződik, még akkor sem, ha a sértett kifejezetten ezt kívánja. A közigazgatási hivatal megállapította, hogy az ügyintéző az eljárás során abban a tévedésben volt, hogy a kártérítésben való megegyezés és a feljelentés visszavonása következtében nem kell határozatot hoznia, így az eljárást nem zárta le határozattal. Tévedésére felhívták a figyelmét azzal, hogy az eljárást az elévülés címén szüntesse meg, ugyanis a tárgyalás és a panasz közötti idő alatt a szabálysértés elévült.
	Az önkormányzat e szabálysértés elévülése miatt az eljárást 2000. október 31-én megszüntette és erről a feleket értesítette. A határozat indokolásában ugyancsak szerepel az a megállapítás, hogy a panaszos az alapeljárásban a feljelentését visszavonta. A panaszos a határozatot megfellebbezte, melyet a közigazgatási hivatal helybenhagyott, és a panaszos fellebbezését elutasította.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1968. évi I. törvény a szabálysértésekről (A szabálysértási eljárás lefolytatásakor hatályos szabályozás. Hatálytalan 2000. március 1-től)
A szabálysértés elévülése
10. § (1) Nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetésétől hat hónap eltelt (elévülés).

Az eljárás megszüntetése
48. § (1) A szabálysértési hatóság az eljárást megszünteti, ha:
a) a cselekmény nem szabálysértés, azt nem a felelősségre vont személy követte el, vagy az elkövető nem vonható felelősségre;
b) a cselekmény olyan kötelesség megszegésében áll, amelyet jogerős egyedi államigazgatási határozat állapít meg;
c) a cselekmény miatt büntető eljárás van folyamatban, illetőleg a cselekményt ilyen - vagy szabálysértési - eljárás során már elbírálták;
d) az elkövető személyét, tartózkodási helyét vagy az elkövetés tényét nem sikerült tisztázni, és az eljárás folytatásától nem várható eredmény;
e) az elkövető meghalt;
f) a felelősségre vonást azért mellőzi, mert a szabálysértés jelentéktelensége miatt büntetés vagy intézkedés alkalmazása szükségtelen;
g) figyelmeztetést alkalmaz;
h) az elkövető felelősségre vonása nélkül vagy a figyelmeztetés mellett mond ki elkobzást.
(2) Ha az ismeretlen elkövető kiléte a felderítés során nem állapítható meg, az eljárást a rendőrség illetékes szerve szünteti meg.
(3) Az eljárás megszüntetését a szabálysértési hatóság közli:
a) az elkövetővel és a sértettel, feltéve, hogy az eljárás megindításáról tudomást szereztek;
b) azzal, akire a megszüntető határozat rendelkezést tartalmaz.
A tárgyalás általános szabályai
52. § (1) A szabálysértési hatóság tárgyalást tart, ha az ügy tárgyalás nélkül (51. §) nem intézhető el.
(2) A tárgyaláson a szabálysértési hatóság meghallgatja az elkövetőt, a tanúkat, továbbá - szükség esetén - a szakértőt.
(3) A tárgyalásra rendszerint a szabálysértési hatóság helyiségében kerül sor. Indokolt esetben a tárgyalást a szabálysértési hatóság székhelyén kívül is meg lehet tartani.
(4) A tárgyalásról jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt kell készíteni. Ebben tömören fel kell tüntetni mindazt, ami az ügy eldöntése szempontjából lényeges. A jegyzőkönyvben vagy hangfelvételen fel kell tüntetni az elkövető és a tanú (szakértő) természetes személyazonosító adatait és lakcímét, valamint az ügy szempontjából jelentős egyéb adatait.
(5) A szabálysértési eljárást általában egyetlen tárgyaláson be kell fejezni, és az elsőfokú határozatot lehetőleg az eljárás megindításától számított harminc napon belül meg kell hozni. Ez utóbbi rendelkezés akkor is irányadó, ha a szabálysértési hatóság nem tart tárgyalást.
•	1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről (Hatályba lépett  2000. március 1-jén.)
Az eljárás megszüntetése
84. § (1) A szabálysértési hatóság az eljárást határozattal megszünteti, ha
a) a cselekmény nem szabálysértés, vagy azt nem a felelősségre vont személy követte el;
b) az eljárás adatai alapján nem állapítható meg szabálysértés elkövetése, az eljárás alá vont személy kiléte, illetve tartózkodási helye és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
c) az eljárás alá vont személy meghalt;
d) a felelősséget kizáró ok áll fenn;
e) a cselekmény miatt büntetőeljárás van folyamatban, vagy a cselekményt büntető- vagy szabálysértési eljárás keretében jogerősen elbírálták;
f) a cselekmény olyan kötelesség megszegésében áll, amelyet jogerős egyedi államigazgatási határozat állapított meg;
g) elévülés miatt nincs helye felelősségre vonásnak;
h) az eljárás alá vont személy felelősségre vonása nélkül alkalmaz elkobzást.
(2) Ha az eljárás megszüntetését követően az eljárás alá vont személy lakóhelye, tartózkodási helye ismertté válik, az elévülési időn belül az eljárás folytatásának van helye.
(3) Az (1) bekezdés a)-b), d)-e) pontjai alapján hozott határozat egy példányát az ügyésznek is meg kell küldeni.
A jegyzőkönyv
70. § (1) Az eljárási cselekményekről - ha e törvény másként nem rendelkezik - jegyzőkönyvet kell készíteni.
(2) A jegyzőkönyvben fel kell tüntetni
a) a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság megnevezését;
b) az eljárás alapjául szolgáló szabálysértés megjelölését és az eljárás alá vont személy nevét;
c) az eljárási cselekmény helyét és idejét;
d) a szabálysértési hatóság tagja, a bíró, az eljárásban részt vevő személy és képviselője, továbbá a tanú, a szakértő nevét.
(3) A jegyzőkönyvben a szükséges részletességgel le kell írni az eljárási cselekményt oly módon, hogy a jegyzőkönyv alapján az eljárási szabályok megtartását is nyomon lehessen követni. A szabálysértési hatóság részéről eljáró személy, illetőleg a bíró, valamint a jegyzőkönyvvezető a jegyzőkönyvet aláírja.
(4) A szabálysértési hatóság előtt folyó eljárásban a jegyzőkönyvet felolvasás után - ha e törvény ettől eltérően nem rendelkezik - az eljárási cselekmény résztvevőinek alá kell írniuk. Amennyiben a jegyzőkönyv aláírását bármelyik résztvevő megtagadja, azt a megtagadás okának feltüntetésével a jegyzőkönyvbe fel kell jegyezni.
(5) Az eljárás alá vont személynek a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság előtt tett vallomását a szükséges részletességgel, indokolt esetben szó szerint kell jegyzőkönyvbe foglalni.
(6) Az eljárási cselekmény hangfelvevővel vagy egyéb berendezéssel is rögzíthető. A rögzítés ilyen módja kifogás vagy panasz benyújtása esetében a jegyzőkönyvet nem pótolja.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatban megállapítottam, hogy a panaszos által tett tulajdon elleni szabálysértési ügyben az elbíráláskor hatályos, de a jelenleg hatályos szabálysértési törvény sem teszi lehetővé az eljárás megszüntetését, arra való hivatkozással, hogy a feljelentő a feljelentést visszavonta. A felsorolásban ilyen ok nem szerepel. A szabálysértési hatóság a törvény rendelkezéseit figyelmen kívül hagyta, ezen kívül a határozat meghozataláról sem gondoskodott, mivel a  jegyző  azt "gondolta", hogy a panaszos nem él jogorvoslati kérelemmel. A szabálysértési hatóság egyrészt a törvény rendelkezésével ellentétes eljárást folytatott, másrészt a határozat kiadásáról nem gondoskodott. A közigazgatási hivatal a hibák egy részére rámutatott, felhívta a figyelmet a jogszabály betartására, a határozathozatali kötelezettségre, de elmulasztotta észrevételezni azt a körülményt, hogy az eljárás megszüntetésének nem volt jogszabályi alapja.
Az eljárás ismételt lefolytatásának - mint azt a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal is megállapította - nincs jogszabályi lehetősége, mivel a sérelmezett tárgyalás és a panasz előterjesztése közötti idő alatt a szabálysértés elévült.
Az önkormányzat szabálysértési hatósága a jogszabály rendelkezésének nem megfelelő alkalmazásával, és a határozat meghozatalának elmulasztásával az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz való joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Kezdeményezés
	Felhívom Bátonyterenye Város Önkormányzatának jegyzőjét a szabálysértési törvény szabályainak - különösen az eljárás megszüntetésére tekintettel - a mindenkori betartására és kérem, hogy erre hívja fel munkatársai figyelmét is.
	Kérem Bátonyterenye Város Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéséről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2001. május 16.

Gönczöl Katalin