OBH 944/2000
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:
	A panaszos amiatt fordult hozzám, mert területkiigazítási kérelmének ügyében a Győr-Moson-Sopron megyei Bíróság által elrendelt új eljárásnak a Győr-Moson-Sopron megyei Földhivatal (A továbbiakban: Megyei Földhivatal) nem tett eleget. A panaszos a Megyei Földhivatal mulasztása miatt a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumhoz (továbbiakban: Minisztérium) fordult, de miután a Megyei Földhivatal a Minisztérium intézkedésének nem tett eleget, az 1999. november 22-én megismételt beadványát válasz nélkül hagyták.
Az ügyben hivatalom is megkereste a Minisztérium Földügyi és Térképészeti Főosztályát 2000. február 29-én, de válasz nem érkezett.

Érintett alkotmányos jogok:
A Magyar Köztársaság, független demokratikus jogállam, melyből következik a jogbiztonsághoz való jog, az állampolgárnak az a joga, hogy ügyében a közigazgatási szervek tisztességesen járjanak el. (Alkotmány 2. § (1) bekezdés).
A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot (Alkotmány 13. § (1) bekezdés). Jelen esetben a panaszosnak ezt a jogát a Megyei Földhivatal intézkedése azért érinti, mert a közigazgatási eljárás befejezése előtt a panaszos polgári pert indítani tulajdoni igénye érvényesítésére nem tudott.
A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé. (Alkotmány 64. § ). A panasz előterjesztéséhez való jog tartalmazza a panaszosnak azt a jogát is, hogy kérelmében az illetékes szerv körültekintően intézkedjen és a jogszabályban meghatározott határidőn belül megfelelő tájékoztatást adjon.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	A panaszos által előadottak és a csatolt iratok alapján a következő tényállást állapítottam meg:
A panaszos 1995. október 9-én ingatlant vásárolt Győrben az ingatlannyilvántartás szerint 618 m2 területtel. Az ingatlan megosztással keletkezett egy 1968-ban kelt telekmegosztási vázrajz szerint, mely az ingatlan területét 220 n.öl, azaz 791 m2 területűnek jelölte. Az ingatlan-nyilvántartásban szereplő terület az 1974-75-ben készült új felmérés alapján alakult ki, amikor is a tényleges használati állapotnak megfelelően készítették el a térképet és jegyezték be a területeket az ingatlannyilvántartásba.
	A panaszos és egyik szomszédja ezzel nem értett egyet és 1995. november 22-én kérte a Győri Földhivatalt (továbbiakban: Földhivatal), hogy az ingatlanok területét igazítsa ki az 1968. évi állapotra. A Földhivatal a kérelemnek helyt adott, és több ingatlan területét térképezési hiba miatt az 1968. évi állapot szerint kijavította. Az egyik érintett ingatlan tulajdonosa, aki a kerítést korábban áthelyezte a nyilvántartás szerinti terület határára, a kijavítási határozatot megfellebbezte, mert a kiigazítás folytán az ő ingatlanának területe csökkent. A fellebbezési eljárás során a Győr- Moson -Sopron Megyei Földhivatal 1996. április 12-én az első fokú határozatot megváltoztatta, az ingatlanok területét a korábbi térmértékre visszaállította. A határozat indokolásában kifejtette, hogy mivel a jelenlegi terepi állapot kerítéssel határolt, és megegyezik az ingatlan-nyilvántartási térképi állapottal, nem indokolt a békés birtok állapottól eltérő 20 évvel ezelőtti határvonal visszaállítása. A tulajdoni arányok ilyen nagymértékű megváltoztatására nem jogosult a Földhivatal, a jogvita az érintett tulajdonosok között csak polgári peres úton rendezhető. A panaszos a határozat bírósági felülvizsgálatát kérte, melynek során a Győri Városi Bíróság a keresetet elutasította, a Győr- Moson-Sopron megyei Bíróság a 1998. október 20-án a Megyei Földhivatal határozatát hatályon kívül helyezte és új eljárás lefolytatására kötelezte. 
	A Megyei Földhivatal azonban nem járt el az ítéletben foglaltak szerint azzal az indokkal, hogy a másodfokú bírósági határozat végrehajtásának felfüggesztését kérte. A   Legfelsőbb Bíróság 1999. március 18-án kelt végzésében a Megyei Földhivatal  végrehajtás felfüggesztése iránti kérelmét elutasította. A panaszos ezután több levélben is fordult a Megyei Földhivatal vezetőjéhez, amelyekben kérte az új eljárás lefolytatását, de eredménytelenül. Ezért 1999. október 8-án a Megyei Földhivatal felügyeletét ellátó Vidékfejlesztési és Földművelésügyi Minisztérium Földügyi és Térképészeti Főosztályához fordult. A Főosztály 1999. november 8-án kelt válaszában a panaszost arról tájékoztatta, hogy utasította a Megyei Földhivatalt arra, hogy az új eljárást haladéktalanul folytassa le. A Megyei Földhivatal a Főosztály levelének kézhezvételét követően az új eljárást oly módon folytatta le, hogy minden további eljárását felfüggesztette arra hivatkozással, hogy a Megyei Bíróság ítéletének legfelsőbb bírósági felülvizsgálata folyik. A panaszos 1999. november 22-én újabb levélben kereste meg a Főosztályt és kérte intézkedését annak érdekében, hogy a Megyei Földhivatal folytassa le az új eljárást. Erre a levelére a minisztériumtól választ nem kapott. A panaszos ezt követően 2000. február 21-én hivatalomhoz, majd 2000. szeptember 6-án a Győri Városi Ügyészséghez fordult. Az Ügyészség 2000. december 15-én tájékoztatta arról, hogy a Megyei Földhivatal  új eljárást felfüggesztő határozata ellen óvást nyújtott be. A Megyei Földhivatal az óvásban foglaltakat elfogadta és lefolytatta az új eljárást. A 2001. január 4-én kelt határozatában bizonyos ingatlanok, köztük a panaszos ingatlanának területkiigazítását megsemmisítette, más földrészletek kiigazítását, melyek esetében a bíróság is megállapította a térképezési hibát, helybenhagyta. Az új eljárás során hozott határozatot a panaszos fellebbezéssel nem támadta, hanem keresettel élt az ellenérdekű tulajdonossal szemben a terület mértékének kiigazítása iránt. A polgári peres eljárás még folyamatban van.
A Legfelsőbb Bíróság 2001. május 3-án hozott határozatában a Megyei Bíróság ítéletét hatályon kívül helyezte, az első fokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Hivatkozott az ingatlan-nyilvántartási tvr. végrehajtásáról szóló 27/1972.(XII. 31.) MÉM. rendelet 107. § (2) bekezdésére, mely szerint a terület kiigazítására azért nincs mód, mert sértené a  természetbeni állapotot, és mert a kiigazításhoz nem járult hozzá a szomszédos ingatlanra  - időközben jóhiszeműen és  ellenérték fejében - jogot szerzett tulajdonos.
	Csak akkor nincs szükség a jóhiszemű jogszerző nyilatkozatára, ha a kiigazítás a földrészlet területének felmérési, térképezési, vagy területszámítási hibája miatt történik és a természetbeni állapotot nem érinti.
	A fenti tényállással kapcsolatban az alábbi megállapításokat teszem:
	Eljárásom során az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX .törvény  16. § (1) bekezdése és a 29. § (2) bekezdése alapján a Földhivatalok, a Vidékfejlesztési és  Földművelésügyi Minisztérium eljárását vizsgálhatom. A Bíróságok határozatait felülvizsgálni nincs hatásköröm. El kell fogadnom a Legfelsőbb Bíróságnak azt az ítéletét, mellyel helybenhagyta a másodfokú földhivatal határozatát.
	Az említett alkotmányos jogok érvényesülését az ügyben szereplő közigazgatási szervek eljárásában vizsgáltam. 
	A panaszos a 2000. február 21-én levelében panaszolta, hogy a Megyei Földhivatal ellene rosszindulatú eljárást folytat. 
A Megyei Földhivatal valóban mulasztott azzal, hogy nem tett eleget a Megyei Bíróság ítéletében foglaltaknak, és késlekedett az új eljárás lefolytatásával. 1999. március 18-át követően, amikor a Legfelesőbb Bíróság elutasította a  végrehajtás felfüggesztése iránti kérelmét, intézkednie kellett volna.
Késlekedésének oka azonban megítélésem szerint nem a rosszindulat volt, inkább az a körülmény, hogy az új eljárásban sem határozott volna másképp, mint a korábban, ezért meg akarta várni a Legfelsőbb Bíróság határozatát is. Ez a magatartása azonban nem volt jogszerű, ezért az ügyészi óvást követően lefolytatta az új eljárást. Ekkor nyílt csak a panaszosnak lehetősége arra, hogy tulajdoni igénye érvényesítésére  polgári pert indítson, mert ennek feltétele az volt, hogy a terület kiigazítását közigazgatási úton megkísérelje. A tisztességes eljárás követelménye szerint tehát a Megyei Földhivatal akkor járt volna el helyesen ha mielőbb befejezi saját eljárását.
Meg kell állapítanom a Vidékfejlesztési és Földművelésügyi Minisztérium Földügyi és Térképészeti Főosztály mulasztását is egyrészt azért, mert amikor a panaszos 1999. november 22-én jelezte, hogy a Megyei Földhivatal az új eljárás lefolytatása helyett az új eljárás felfüggesztését rendelte el, akkor nem tett intézkedéseket annak érdekében, hogy a Megyei Földhivatal eleget tegyen a bírósági határozatnak és a panaszosnak sem válaszolt. Másrészt azért, mert amikor a vizsgálat során Hivatalom 2000. február 29-én tájékozatást kért az ügyben, a megkeresésre nem válaszolt.
	A fenti mulasztások a jogbiztonsághoz való joggal, a tulajdonhoz való joggal és a panasz előterjesztéséhez való joggal összefüggő visszássághoz vezettek. Orvoslásuk érdekében az alábbi kezdeményezéssel élek:
kezdeményezem a Győr- Sopron Megyei Földhivatal vezetőjénél, hogy a jövőben mindenkor tegyen eleget a bíróságok határozatainak, és a haladéktalanul intézkedjen az új eljárás lefolytatásáról biztosítva ezzel a jogviták polgári peres úton való eldöntését;
kezdeményezem a Vidékfejlesztési és Földművelésügyi Miniszternél, hogy tegyen intézkedéseket annak érdekében, hogy a Földügyi és Térképészeti Főosztály Vezetője a panaszügyek intézése során ellenőrizze, hogy a felügyeletébe tartozó közigazgatási szerv a megkeresésének eleget tett-e, és a panasz elintézéséről teljes körű tájékoztatást adjon a panaszosnak továbbá, 
hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának megkeresésére, az 1993. évi LIX. törvény 18. § (10) bekezdésében meghatározott határidőn belül válaszoljon.

Budapest, 2002. május 21. 

Lenkovics Barnabás