OBH 927/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:  Bp. XIV. ker.-i Gárdonyi Géza Általános Iskola megszüntetése

Az eljárás megindulása
	A panaszos a zuglói Gárdonyi Géza Általános Iskola szülői közössége, diákjai és tantestülete nevében fordult panasszal az országgyűlési biztoshoz az önkormányzatnak az iskola megszüntetésével kapcsolatos tervei miatt.
	Az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, és a panaszos által benyújtott iratokon túl beszereztem az önkormányzat álláspontját is. Az iratok alapján az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos kifogásolta, hogy a képviselőtestület a 2000. január 21-én hozott döntésével kifejezte szándékát a Gárdonyi Géza Általános Iskola 2000. augusztus 31-i hatállyal történő jogutód nélküli megszüntetéséről. Az önkormányzat a végleges döntés előtt kikérte az iskola nevelőtestülete, közalkalmazotti közössége, a diákönkormányzat, az iskolaszék, a szülői közösség, valamint a szakmai felügyeletek, és érdekvédelmi szervezetek véleményét, és az érintettek érveinek előadására fórumokat is rendezett.
	A panaszos a beadványában azt kifogásolta, hogy a döntés során nem vették figyelembe a nagy hagyományokkal rendelkező iskola kiemelkedő teljesítményét, és kiegyensúlyozott működését. Az iskola kiválasztását sem szakmai sem anyagi indokot nem igazolják. Kifogásolta még, hogy az önkormányzat az iskolák körzethatárát már februárban, a végleges döntés, és a beiratkozások lezajlása előtt megváltoztatta, és abban már a Gárdonyi nem is szerepelt.
	A képviselőtestület az intézmény megszüntetéséről a 129/2000. (III.10.) sz. határozattal döntött. A határozat végrehajtásáról készített beszámolót a képviselőtestület 2000. szeptember 19-i ülésén megvitatta és elfogadta.

A vizsgálat jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.
•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 
88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét.
(13) Ha a nevelési-oktatási intézmény jogutódlással szűnik meg, a megszűnés nem érinti a gyermek tanulói jogviszonyát. Abban az esetben, ha a szülő nem akarja a jogutód nevelési-oktatási intézménybe járatni gyermekét, továbbá, ha a nevelési-oktatási intézmény jogutód nélkül szűnik meg, a helyi önkormányzat a (6)-(7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével megjelöli azt a nevelési-oktatási intézményt, amelybe a szülő - a nevelési-oktatási intézmény megszűnése előtt - kérheti gyermeke átvételét. A megjelölt nevelési-oktatási intézmény vezetője a gyermek, tanuló felvételét csak helyhiány miatt tagadhatja meg.
102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra szervezésében. Döntését a csökkenő gyermeklétszám miatt alacsony kihasználtságú intézmények gazdaságtalan működése indokolja.
	A korábbi vizsgálatokban már megállapítottam, hogy az országosan tapasztalható oktatási-nevelési intézmény átszervezés, összevonás vagy megszüntetés gazdasági és demográfiai okok természetes következménye, és önmagában nem tekinthető jogellenes magatartásnak egy iskola megszüntetése, ha az alapító betartja az arra vonatkozó garanciális szabályokat.
	Az Alkotmány deklarálja az önkormányzati önállóságot, és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény határozza meg az önkormányzatok jogait és feladatait. Az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági szempontból vizsgálható. Gazdálkodása célszerűségi okokból nem bírálható felül.
	Az önkormányzat a határozatai meghozatala előtt a Köot. szabályainak megfelelően intézkedett az érintettek véleményének kikéréséről. Nem tudok, és nem kívánok állást foglalni abban a kérdésben, hogy melyik iskola megszüntetése okozott volna legkevesebb terhet a tanulóknak, mivel minden iskola önállóan alakítja ki "arculatát", és a tanulók, és szüleik természetesen azt az iskolát választották, amely megítélésük szerint - minden szempontot összevetve - a legjobb számukra.
	Nem kétséges tehát, hogy minden döntés, amely a megszokott körülmények megváltoztatására kényszeríti az érintetteket, terhet jelentenek. Az aránytalanság megítélése azonban minden egyes eset, és minden gyermek esetében mérlegelés kérdése.
	Amennyiben egy iskola megszüntetése olyan helyzetet teremtene, hogy az önkormányzat által kijelölt iskola elérése a tanulók számára jelentős nehézséggel járna, és a tanulóknak nem lenne választási lehetősége, vagy a többi iskola elérése még a kijelölt iskolánál is nehezebb lenne, úgy az aránytalan teher okozását meg lehetne állapítani.
	Az önkormányzat az iskolák körzethatárának megváltoztatásával kijelölte azokat az iskolákat, amelyek kötelesek a tanulókat felvenni, de a szülők az iskolaválasztási szabadságukkal élve dönthettek másik iskola mellett. Annak megítélésére, hogy valamely tanulónak az iskola megszüntetése okozott-e aranytalan terhet, néha csak utólag van lehetőség, ezért a következő tanévre történő beiratkozásokat is figyelemmel kísértem.
	Az önkormányzat által adott tájékoztatásból megállapítottam, hogy a tanulók négyötöde a kerület többi általános iskoláiba, egyházi iskolába, vagy hatosztályos gimnáziumba iratkozott be. Többen azonban kerületen kívüli iskolát választottak. Az iskolában folyó testnevelés tagozatos képzést a kerület másik iskolája a Német Imre Általános Iskola folyamatosan biztosítja.
	Az utólagos ellenőrzés alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat döntése nem okozott aránytalan terhet. 
	A művelődéshez való jog az alkotmányban biztosított alapjogok második generációjaként ismert jogok csoportjának része, olyan társadalmi konszenzuson alapuló érték, amely államcélként fogalmazódik meg. Az állam törvényekben vállalt feladatának ellátását - helyi szinten - az önkormányzatok közreműködésével valósítja meg azáltal, hogy biztosítja - többek között - az ingyenes és kötelező általános iskola igénybevételének lehetőségét. A vizsgálat szerint a szülők élhettek a szabad iskolaválasztás jogával. E jogot azonban nem lehet kiterjesztően értelmezni, mert az nem biztosítja a gyermekeknek és szüleiknek azt, hogy a művelődéshez való alapjogra hivatkozással az ingyenes és kötelező általános iskola biztosításának sérelme nélkül, valamely intézmény változatlanul hagyását követeljék, ha azt a fenntartó megszüntetésre jelölte ki. A rendelkezésemre álló iratok, és a kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat az eljárásában alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem okozott, ezért a vizsgálatot megszüntettem.

Budapest, 2001. május 15.

Gönczöl Katalin