OBH 874/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

A Fővárosi Kerületek Földhivatalában 1997. évben tartott átfogó vizsgálat során tett ajánlások     teljesüléséről.

A vizsgálat megindulása:

A Fővárosi Kerületek Földhivatalánál ( továbbiakban: Kerületi Földhivatal)  1997-ben folytatott vizsgálat során megállapítottam, hogy a hátralékos ügyiratok jelentős részét teszik ki a lakótelepek telekkönyvezetlensége,  továbbá a privatizáció során kialakult ipartelepek rendezetlensége miatt átvezethetetlen kérelmek. 1998. december 30-án a miniszter arról tájékoztatott, hogy a lakótelepekkel kapcsolatos rendezetlen ügyeket összegyűjtötték, és ezzel a  Kerületi Földhivatalnál külön munkacsoport foglalkozik.Tájékoztatott továbbá arról, hogy a Földügyi és Térképészeti Főosztályt utasította olyan intézkedési terv kidolgozására, amely a lehető legrövidebb időn belül megszünteti a Kerületi Földhivatal ügyirathátralékát.   Jelezte azt is, hogy a feldolgozási folyamat 1999. év végére befejeződik.
2000. februárban és márciusban azonban számos cikk jelent meg a telekkönyvezetlen lakótelepekkel kapcsolatos problémákról és arról, hogy a Kerületi Földhivatal sorra elutasítja a bejegyzési kérelmeket főleg a területrendezés hiánya miatt. Több olyan lakossági panasz is érkezett hozzám, melyben a panaszosok egyrészt a bejegyzési kérelmük elutasítását, másrészt a lakótelepi lakások bejegyzésének elhúzódását sérelmezik. Ezért indokoltnak tartottam a Kerületek Földhivatalánál egy olyan utóvizsgálatot, amely feltárja hogy a korábbi vizsgálat során tett ajánlásaim hogyan teljesültek, különös tekintettel a telekkönyvezetlen lakótelepekkel kapcsolatos problémákra. 

Érintett alkotmányos jogok:

1. A jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz fűződő jog [Alkotmány 2. § (1) bekezdés], melynek körébe tartozik az ingatlan- nyilvántartás közhitelessége is.

2. A tulajdonhoz való jog [Alkotmány 13. § (1) bekezdés], illetve a tulajdonnal való szabad rendelkezés joga.

Alkalmazott jogszabályok:

Az alkalmazott jogszabályokat a jelentés melléklete tartalmazza.

A vizsgálat kiterjedt:

1. A hátralékos ügyiratok felszámolásának eredményességére, a naprakész nyilvántartás vezetésére.
2. A telekkönyvezetlen lakótelepek problémájára.
3. Az ügyfélfogadás gyakorlatára (tulajdoni lap másolat kiadása, betekintés az irattárba, az új ingatlan-nyilvántartási törvény ezzel kapcsolatos szabályainak alkalmazására).
4. A szoftver eszközöknek a földhivatali tevékenység tényleges igényeihez igazítására.

A vizsgálatban részt vett: Faragóné Dr. Endrődi Zsuzsanna, Dr. Kántor Ferenc

A vizsgálat megállapításai: 

A helyszínen folytatott vizsgálat során a vizsgált témákkal kapcsolatban tájékoztatást adott Dr. Gáspár Miklós a Fővárosi Földhivatal vezetője, Osskó András hivatalvezető helyettes, Dr. Halász Sándorné jogtanácsos, Gál Dezsőné a Fővárosi Kerületek Földhivatala vezetője, Mucsi Imre az Informatikai Osztály vezetője, és Andorkó Csaba a rendezetlen lakótelepeket intéző csoport vezetője, az ügyfélszolgálaton Borsay Tamás osztályvezető. Rendelkezésünkre bocsátották a Fővárosi Földhivatal 1999. évi beszámolóját, a Fővárosi Kerületek Földhivatala 1999-2000. évi ügyiratforgalmi adatait és egy összefoglaló anyagot a rendezetlen lakótelepek és ipartelepek jelenlegi helyzetéről, az ezzel kapcsolatos problémákról és a földhivatal szerinti megoldási lehetőségekről.
A helyszínen, illetve a rendelkezésre bocsátott írásos anyagok alapján - a vizsgált témák sorrendjében - az alábbiakban összegzem a tapasztalatokat:

1. A 2000. évben benyújtott kérelmeket a Kerületi Földhivatal harminc napon belül intézi. Ha a kérelem nem jegyezhető be, akkor harminc napon belül kiküldik a hiánypótlási felhívást is. Január, február hónapban hozzávetőleg a kérelmek felét kellett elutasítani. Pontos adat erre nem áll rendelkezésre, mert az elutasító határozatok száma nincs megkülönböztetve az ügyiratforgalmi statisztikában. A leggyakoribb elutasítási ok az, hogy a bejegyzési kérelem ellentétes az okirat tartalmával. Például a szerződést tulajdonjog fenntartással kötik, de mégis kérik bejegyezni a tulajdonjogot, vagy hiányos az okirat záradékolása (nincs dátum, nem pontos a záradék szövege.) A problémát megoldandó a Kerületi Hivatal vezetője egyeztetett a Budapesti Ügyvédi Kamarával, melynek eredményét - tájékoztatás formájában - a Pesti Ügyvéd c. lapban megjelentették. Azóta némiképp csökkent az elutasító határozatok száma.
A Kerületi Földhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint a május 30. napján az 1999-ben érkezett ügyekből 43.806, az ezt megelőző évekből 86.576 hátralékos ügyet tartanak még nyilván. Ez a 130.382 hátralékos ügyirat a rendezetlen lakótelepekkel kapcsolatos, és tartalmazzák a lakótelepi lakások második és további tulajdonosainak kérelmét is. Ezeket a Kerületi Földhivatal feldolgozásra nem tudta átadni a vidéki földhivataloknak a rendezetlen tulajdoni állapot miatt.

2. A Fővárosban rendezésre váró lakótelepek a rendezetlenség oka szerint a következőképpen csoportosíthatók:

a./  Rendezetlen a lakásokat értékesítő beruházó tulajdonjoga, az épületet a tulajdoni lap I. részén feltüntették, de a területrendezés elmaradt, és nem nyújtottak be alapító okiratot sem.  Ezért a lakásokra kötött adásvételi szerződéseket nem tudja bejegyezni a Kerületi Földhivatal, el kell utasítania a  kérelmeket. E csoportba tartozik 

- III. kerületi Római Lakótelep, kezelő: Fővárosi Tanács VB. Városrendezési és Építészeti Főosztály, beruházó feltüntetve nincs, építési területként tartják nyilván.

- a IV. kerületi Káposztásmegyer lakótelep, tulajdonos a Fővárosi Önkormányzat, beruházó az OTP Ingatlanbank. 

- a XIII. kerületi Béke-Tatai úti lakótelep, tulajdonos a XIII. kerületi Önkormányzat, beruházó a FŐBER.

- IX. kerületi Középső Ferencváros lakótelep, a tulajdonos a Fővárosi Önkormányzat, a beruházó az OTP Ingatlanbank. (Az alapító okiratot itt benyújtották.)

- XIX. kerületi Temesvár-Méta úti lakótelep, tulajdonos a Fővárosi Tanács VB. (még az önkormányzat tulajdonjoga sincs rendezve), beruházó a HÁÉV (Hajdú Megyei Állami Építőipari Vállalat). Ügyeiben felszámoló jár el. A területrendezés itt megtörtént, épületfeltüntetés, alapító okirat hiányzik.  

b./  Rendezett a beruházó-értékesítő szerv tulajdonjoga, az épületet feltüntették, de nem történt meg a területrendezés, az alapító okirat hiányzik vagy a társasház bejegyzése iránti kérelmet  elutasították. E csoportba tartozik:

-  a II. kerületi, Csatárka úti lakótelep, tulajdonos az OTP Ingatlanbank.

- III. kerület 16039/1 hrsz., tulajdonos: BINDER Ingatlanforgalmazási Rt. Sok adásvételi szerződés érkezett a Kerületi Földhivatalhoz, de a fenti hiányosságok miatt ezek nem jegyezhetők be, el kell utasítani a kérelmeket.    

- a IV. kerület, 70265/2, 70263 hrsz., a tulajdonos a HÁÉV. (A területrendezéshez ingatlanegyesítésre és megosztásra van szükség.)

-  a XIII. kerület KISZ lakótelep, tulajdonos a Fővárosi és XVIII. kerületi Önkormányzat. (A tulajdonjog-rendezéssel kapcsolatban ügyvéd jár el.) 

c./ A beruházó-értékesítő tulajdonjoga rendezett, területrendezés megtörtént, alapító okirat hiányzik vagy nem alkalmas átvezetésre. Ehhez a csoporthoz tartozik: 

- a XI. kerületi Őrmezői lakótelep, tulajdonos az  Őrmezői Lakásépítő és Fenntartó Szövetkezet A Szövetkezet szétvált kisebb szövetkezetekké, és társasházakká. A telekkönyvezésnek akadálya a jogi jelleg különbözősége is.

- XVI. kerület, 100002 hrsz., tulajdonos az Összefogás Lakásszövetkezet. A területrendezéshez szükséges térrajzok nem egyeztek a nyilvántartással. Ezért 1992-ben javításra visszaadták. Azóta nem nyújtották be újra a Földhivatalhoz.

-  XXII. kerület, 229225 hrsz., tulajdonos a Tétény Lakásszövetkezet.

A korábban rendezetlen X. kerületi Mádi-Juharos lakótelep, a XXI. kerületi Erdősor úti lakótelep, valamint a XVIII. kerületi Szent Lőrinc lakótelep egy részének ingatlan-nyilvántartásba vétele megtörtént.

A Kerületi Földhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint a fenti tulajdonosok közül csak az OTP bank képviselője, és a KISZ lakótelep egy részének tulajdonosai egyeztetnek rendszeresen annak érdekében, hogy a tulajdonjog rendezése megtörténjen. A többiek hosszú idő után egyáltalán nem tesznek eleget a felhívásnak és beletörődnek a tulajdonjog bejegyzési kérelmek elutasításába. Újabb kérelmet vázrajzzal, alapító okirattal az elutasítások hatására ugyan nyújtottak be beruházók a hivatalhoz, de ezek az eljárási cselekmények nem voltak elégségesek a sok probléma megoldásához. 

Áttekintve a fenti összesítést megállapítható, hogy az esetek túlnyomó többségében a rendezetlenség legfőbb oka a lakótelepek esetében a beruházó tulajdonjogának rendezetlensége, és a területrendezés hiánya. 
A rendezetlen ipartelepek ( Richter Gedeon Rt., KIPSZER Vállalat, Vegyipari Gépgyár, PIETRA Rt., Finommechanika, Bőrgyár) esetében, az okiratok hiánya (például apportlistát csatolni nem tudnak), illetve a azonos helyrajzi számon belül a földrészlet és a rajta lévő épületek tulajdonosának különbözősége akadályozzák a hiteles nyilvántartást. Mindaddig, amíg a területrendezés kérdésében előrelépés nem történik a tulajdonjog rendezési eljárás nem folytatódhat, a földhivatal nem tudja bejegyezni az alapító okiratokat, és az egyes lakások illetve üzemek tulajdonosainak tulajdonjogát a nyilvántartásba. A Kerületi Földhivatal és a Fővárosi Földhivatal álláspontja szerint ezek olyan hiányosságai a társasház alapítási és tulajdonjog bejegyzési kérelmeknek, amelyek hiánypótlási eljárásban nem pótolhatók, ezért döntöttek a kérelmek elutasításáról. 
A lakossági panaszokból ismeretes, hogy a lakótelepek esetében a beruházók vállalták a területrendezés, az alapító okirat készítés és a szerződéskötés költségeit és ennek lebonyolítását is. Ezért az állampolgárok sérelmesnek tartják az elutasító határozatot és nem értik, hogy ilyen sok évi hallgatás után miért nem a bejegyzésről szóló határozatot kapják kézhez a Földhivataltól. 
A rendezetlen állapot különösen sérelmes azoknak a lakótelepi lakástulajdonosoknak, akiknek a tulajdonjogát már egyszer a telekkönyv bejegyezte (például a XVIII. kerületi Baross utca, Kinizsi Pál utca KISZ lakótelepe) a földrészletre osztatlan közös tulajdonba, majd azzal, hogy egyszerűbb az úszótelkek kialakítása, ha a földrészlet visszakerül a Magyar Állam tulajdonába, visszaállították a tulajdonjogot. Az úszótelkek kialakítását követően azonban a tulajdonosok tulajdonjogát nem jegyeztették be újra a nyilvántartásba sem közös tulajdoni formában, sem társasházi külön tulajdonként.
A 2000. január 1-én hatályba lépő az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: törvény)  27. § (2)  bekezdése szerint az ingatlan tulajdonosa, az állam tulajdonosi jogait gyakorló szerv, vagy a vagyonkezelő, illetőleg a használó a változás bekövetkezésétől, illetőleg a tulajdonszerzéstől számított harminc napon belül köteles bejelenteni az ingatlan fekvése szerint illetékes körzeti földhivatalnak 
a.) az ingatlan határvonalában, területében, továbbá a földrészlet művelési ágában -ideértve a művelés alól kivett területet is - és a föld minőségében is bekövetkezett változást,
b.) a nyilvántartás tárgyát képező épület, építmény létesítését, illetve lebontását.

A  törvény 28. §-ának (1) bekezdése szerint az ingatlan adataiban bekövetkezett változás átvezetéséhez a külön jogszabályban meghatározott hatósági engedély (jóváhagyás) és igazolás, az ingatlan-nyilvántartási térkép tartalmát érintő változás átvezetéséhez pedig jogszabályban meghatározott változási vázrajz szükséges. A 27. § (2) bekezdésében meghatározott változásokat a körzeti földhivatal a záradékolt változási vázrajz, illetve helyszíni ellenőrzés után vezeti át. A nyilvántartott adatoknak a tényleges állapottal való egyezőségét a földhivatal bejelentés hiányában is ellenőrizheti. Bejelentés hiányában is átvezeti a körzeti földhivatal azt a változást, amelyről ellenőrzése során vagy hivatalból tudomást szerez. A hivatalból indult eljárás költségei külön jogszabályban meghatározottak szerint azt terheli, aki a bejelentést elmulasztotta.
A törvény végrehajtására kiadott 109/1999. (XII. 29.) FVM rendelet 66. § (3)- (4) bekezdése szerint helyszíni ellenőrzés esetén a változást az ingatlan-nyilvántartáson az ellenőrzéstől számított harminc napon belül kell átvezetni.

Nincs szükség a változás helyszíni ellenőrzésére, ha az érdekelt által benyújtott változási  vázrajzot a földhivatal készítette. A 67. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 27. § (2) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén a 63/1999. (VII. 21.) FVM-HM-PM együttes rendelet 16. §-ában meghatározott díjat kell megfizetni.
A fenti szabályt kisebb eltéréssel tartalmazta az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény előtt hatályos 1972. évi 31. tvr. és végrehajtási rendelete is. A Kerületi Földhivatal vezetője szerint az előzőekben említett hivatalbóli eljárásra hosszú ideje nem került sor. A tapasztalatok szerint a felemelt díjat a kötelezettek nem fizetik meg és bonyolult, sokszor eredménytelen annak végrehajtása is. Véleménye szerint erre nincs is lehetőség a törvényben meghatározott  kérelemhez kötöttség miatt sem. Ez azonban a törvény 6. §-ának rendelkezése szerint csak a jogok és jogilag jelentős tények bejegyzésére vonatkozik. Az ingatlan adatainak változására a fenti szabályok érvényesek.
A törvény 85-88. §-a szabályozza a rendezetlen tulajdoni állású ingatlanokkal kapcsolatos eljárást. Az itt említett különleges szabályok alkalmazhatók lennének a rendezetlen lakótelepek és ipartelepek tulajdonjogának rendezésére, de az első és másodfokú földhivatalnak is az a véleménye, hogy ezeket a folyamatban lévő eljárásokra alkalmazni nem lehet.

Összefoglalva a rendezetlen lakótelepek és ipartelepek jelenlegi helyzetét meg kell állapítanom, hogy a Kerületi Földhivatal eddigi intézkedései kevés eredménnyel jártak. A lakótelepek rendezetlensége miatti ügyirathátralékot feldolgozni nem tudta, és mivel az ingatlanforgalom e rendezetlen területen is folyamatos, a hátralékos ügyiratok száma várhatóan nem csökken, hanem folyamatosan emelkedik. Az új törvény azzal, hogy rendelkezéseit csak a 2000. január 1. után érkezett ügyekre engedi alkalmazni nem segíti e hátralék feldolgozását. A kérelmek tömeges elutasítása ugyan látszólag megoldja a Kerületi Földhivatal pillanatnyi gondját, de a problémát nem tudja kezelni, végül is állandósul az ingatlan-nyilvántartás adatának és a tényleges állapotnak az ellentmondása, ami sérti az alkotmányban rögzített jogbiztonsághoz való jogból fakadó közhitelesség követelményét és az állampolgár tulajdonhoz való jogát azzal, hogy  korlátozza rendelkezési jogának gyakorlásában (adásvétel, hitelfelvétel, stb.).
Ilyen körülmények között kell meggondolni, hogy a jelenlegi szabályok mellett milyen intézkedések tehetők, illetve kell-e e módosítani a jogszabályokat ahhoz, hogy  a tulajdonjog rendezése minél előbb megtörténjen.

3. Az ügyfélfogadás külön erre a célra kialakított ügyfélfogadó helyiségben történik. A Főváros összes ingatlanának tulajdoni lapjáról itt lehet másolatot kérni, az iratokat benyújtani, a bejegyzés alapjául szolgáló iratokba betekinteni és azokról másolatot kérni. Az ügyfélszolgálati iroda mellett működik  egy információs szolgálat is. Külön ügyfélfogadási idő áll rendelkezésére az állampolgároknak hétfőtől-szerdáig 7- 18 óráig, az ügyvédeknek csütörtöki napokon és a bírósági végrehajtóknak pénteki napokon. A vizsgálat idején sorban állást, vagy türelmetlenséget az ügyfelek körében nem tapasztaltunk. A tulajdoni lap másolat kéréséhez megrendelőlapot kell kitölteni. Miután az ügyintéző ezt átveszi, iktatja a kérelmet és a megadott helyrajzi számok alapján nyomban kinyomtatja a kért tulajdoni lapot.
A tulajdoni lapon a személyi számot egy erre a célra rendszeresített íróeszközzel felismerhetetlenné teszik.  A tulajdoni lap hitelesítése duplán történik, minden oldalra két pecsétet kap, az egyiket két lapra felezve teszik rá. Az átvételt a megrendelő aláírásával igazolják. Az iratbetekintés az ingatlan-nyilvántartási törvény szabályainak megfelelően történik. A még be nem jegyzett (széljegyként szereplő) iratokba az ügyfelek korlátozás nélkül betekinthetnek, a már bejegyzett jogok irattárába csak a törvényben meghatározott engedély illetve meghatalmazás alapján. Az irat-betekintési kérelmeket szintén iktatják. Az ügyfélszolgálat munkájának minősége a korábbi vizsgálat óta eltelt időben jelentősen javult. 
A tulajdoni lap másolathoz az ügyfél 5-10 perc alatt hozzájut. A nyújtott ügyfélfogadás is segít elkerülni a korábban tapasztalt hosszú várakozási időt.
A Kerületi Földhivatal ügyfélszolgálati-adatszolgáltatási tevékenységénél kell szót ejteni a kerületi önkormányzatok számára kiállított tulajdoni lap másolatokról. 1999. évben 271.209 ingatlanról adtak ki illetékmentes tulajdoni lap másolatot. Néhány kivételtől eltekintve ezeket az önkormányzatok részére szolgáltatták hatósági feladataik ellátásához. Ez a mennyiség a Fővárosi Földhivatal és a Kerületi Földhivatal vezetőjének véleménye szerint is túlzott igény az önkormányzatok részéről. A Fővárosi Földhivatal vezetőjének véleménye szerint az önkormányzatokat meggondolásra késztetné az, ha a szolgáltatás díjköteles volna, és a hatósági célokra felhasznált másolatok díját a költségvetés térítené vissza az önkormányzatoknak.

A vizsgálatnak nem volt tárgya a Kerületi Földhivatal ügykezelési gyakorlata. Még sem hagyhatom figyelmen kívül a bejegyzésről szóló határozatok postázásának hosszú (2-3-4 hónapos) idejét. A vizsgálat idején tömegével álltak a postázatlan iratok, sok esetben 20-30 oldalas határozatok a Kerületi Földhivatal helyiségében és folyosóján. Bár az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény a kézbesítésre nem ír elő külön határidőt, de a harminc napos ügyintézési határidőbe értelemszerűen beletartozik a határozat kézbesítése is. Ezen kívül a törvény a földhivataloknak feladatokat ad arra az esetre, ha a címzett ismeretlen vagy ismeretlen helyen tartózkodik (például ismételt kiküldés, hirdetményi kézbesítés), amelynek a határozat keltétől számított általában elfogadható időn belül meg kell történnie. Jelenleg a visszaérkező küldemények és tértivevények kezelése a nagy tömegű postázásra váró iratanyag miatt nem történik meg.  
Véleményem szerint a probléma, ha a hátralék-feldolgozás okozta torlódás miatt átmeneti is, 
- a jogbiztonság érdekében - feltétlenül orvoslásra vár.

4. A földhivatalok számítógépesítése a 90-es évek elején kezdődött elsősorban Európai Uniós PHARE pénzügyi támogatással. Ehhez később a központi költségvetés támogatása is hozzájárult. Az 1997-ben tartott vizsgálat óta pozitív változás történt a következő területeken:

- A  szkennelt adatokat felváltotta a rögzített, a változások vezetésére alkalmas adatállomány. Ebből forgalomba adták az I. V.VI. VII. VIII. IX.  XIV. XIX. és XX. kerületet. A többi átadása is hamarosan megtörténik. A késedelem oka az volt, hogy a külterületi mezőgazdasági (kárpótlásra kiadott) ingatlanokat nem tudták időben rendezni, de ez a vizsgálat idejére  megoldódott.

- A bejegyzési határozatokat a számítógép szerkeszti, az adatállományból címre, tulajdonosra, helyrajzi számra egyaránt lehet keresni.

A Fővárosi Földhivatal, illetve a Fővárosi Kerületek Földhivatala informatikai rendszerei, nevezetesen a tulajdoni lapot kezelő BIIR, illetve a svájci pénzügyi támogatással megvalósított digitális térképkezelő rendszer a Leica INFOCAM jól működik, de további fejlesztésekre, eszközbővítésre és gyors amortizálódása miatt állandó hardver és szoftver beszerzésre van szükség. 
A Fővárosi Földhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint az ingatlan-nyilvántartási adatok és szolgáltatások iránti elvárásokkal nem áll arányban a pénzügyi támogatás:

-a Fővárosi Földhivatal nem tud olyan szakembereket alkalmazni akik kellő felkészültséggel rendelkeznek a rendszerek karbantartásához és fejlesztéséhez

-nem rendelkezik egységes saját tulajdonú gépparkkal, a Nemzeti Kataszteri Program és a PHARE Program keretében kapott gépek gyorsan elavulnak, leselejtezni, értékesíteni nem lehet őket. 20 tartalékgépre lenne szükség, ezzel szemben a Kerületi Földhivatal jelenleg hárommal  rendelkezik.

Mindez felveti a további fejlesztéshez szükséges források biztosítását, melynek egyik formája lehetne a Fővárosi Földhivatal bevételeinek növelése. 
A Fővárosi Földhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint újra kellene gondolni a soronkívüli ügyintézés és szolgáltatás díjának visszaállítását, és felül kellene vizsgálni az önkormányzatoknak szogáltatott tulajdoni lap másolatok díjmentességét.

Összegezve a fentieket megállapítom, hogy a bár a Kerületi Földhivatal a hátralék jó részét feldolgozta, az ezzel járó ügyviteli (postázási, irattározási) gondokat megoldani nem tudta. A rendezetlen lakótelepek és ipartelepek miatt felhalmozódott hátralék gyakorlatilag még mindig feldolgozásra vár. Bár a jogszabályok az ingatlan-nyilvántartási adatok hatósági ellenőrzésére és felemelt díj fizetésére lehetőséget biztosítanak, ezt a gyakorlatban a Kerületi Földhivatal nem alkalmazza. A jogok bejegyzése kérelemre történik, ha a tulajdonos vagy a beruházó elmulasztja benyújtani a kérelmet, ennek nincs jogszabályban meghatározott szankciója, és arra sincs lehetőség, hogy a Földhivatal bírság terhe mellett kötelezze a tulajdonost a tulajdonjog rendezésére. Az ingatlan-nyilvántartási törvényben szabályozott különleges eljárást csak a   törvény  hatálybalépését követően benyújtott ügyekben alkalmazhatja.  

A hátralék-feldolgozást megelőzően létrehozott koordinációs bizottság munkája sem hozott eredményt a lakótelepekkel kapcsolatos problémák megoldására. A miniszternek e tárgyban márciusban küldött érdeklődő levelemre sem kaptam választ. A Kerületi Földhivatal a miniszter utasítására jelenleg nem ad ki bejegyzési kérelmet elutasító határozatot, de más, az ügy megoldását segítő intézkedést sem tud tenni. 
A Kerületi Földhivatal feladatait támogató számítógépes háttér jól működik, de továbbra sem szolgálja ki maradéktalanul a földhivatali igényeket.

Mindezek alapján - elismerve az eddigi eredményeket - meg kell állapítanom, hogy továbbra is fennállnak az 1997-1998-ban folytatott vizsgálat jelentésében megfogalmazott, a jogbiztonsággal és a tulajdonjoggal összefüggő visszásságok. Ezek orvoslása érdekében a következő ajánlásokat teszem:

Felkérem a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert,

- hogy vizsgálja felül az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény szabályait annak érdekében, hogy a különleges eljárást a rendezetlen tulajdonú ingatlanok esetében a 2000. január 1. napját megelőzően benyújtott ügyekre is alkalmazni lehessen és, hogy a tulajdonos mulasztás esetén bejelentési kötelezettségének teljesítésére határozattal kötelezhető legyen, szükség esetén kezdeményezze a törvény megfelelő módosítását; 

- vizsgálja meg,  hogy az ingatlan-nyilvántartási  törvény 28. §-ában, valamint a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény 12. § (5) bekezdésében  megfogalmazott hatósági ellenőrzés és ennek során a földhivatal által elvégzendő változásvezetés segítheti-e a rendezetlen lakótelepek területrendezését és e feladat ellátásához szükséges  feltételek a Fővárosi Földhivatalnál  adottak e;

- adjon ki módszertani útmutatót a Fővárosi Földhivatal számára a rendezetlen tulajdonú lakótelepek rendezésével kapcsolatos eljárás lefolytatásához, vegye fontolóra egy olyan ismeretterjesztő média anyag elkészítését, amelyben az állampolgárokat informálja a lakótelepek rendezetlenségének okairól és tájékoztatást ad arról, hogy a Fővárosi Földhivatal milyen feltételek teljesítése  mellett tudja tulajdonjogukat a nyilvántartásba bejegyezni;

-nyújtson segítséget  - akár a postázást segítő eszközök beszerzésével is - ahhoz, hogy a bejegyzési határozatok postázására az ügyintézési határidőn belül sor kerüljön;

-biztosítsa, hogy a számítógépes rendszerek karbantartása, fejlesztése megvalósuljon annak érdekében, hogy a Fővárosi Földhivatal maradéktalanul elláthassa a jogszabályban meghatározott feladatait. 

Felkérem a miniszterelnöki hivatalt vezető minisztert, hogy az APV Rt. iratanyagában fellelhető dokumentációkkal és egyéb más lehetséges módon segítse a privatizáció során kialakult rendezetlen ipartelepek tulajdonjogának rendezését.

Felkérem a főpolgármestert, hogy tegyen intézkedéseket annak érdekében, hogy a Fővárosi Tanács VB., illetve a Fővárosi és Kerületi Önkormányzatok tulajdonában álló lakótelepi ingatlanok tulajdonjogának rendezéséhez szükséges, az irattárban fellelhető megállapodásokat a Fővárosi Kerületek Földhivatalához benyújtsák.

Budapest, 2000. június 14.

Gönczöl Katalin

Melléklet
az OBH-874/2000. számú ügyirathoz

Alkalmazott jogszabályok:

Az ingatlannyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI törvény

3. § (1) Egyes jogok az ingatlan-nyilvántartásban a tulajdoni lapra történő bejegyzéssel keletkeznek.
(2) Az okiraton alapuló bejegyzés keletkezteti az átruházáson alapuló tulajdonjogot, továbbá a szerződésen alapuló vagyonkezelői jogot, földhasználati jogot, haszonélvezeti jogot és a használat jogát, a telki szolgalmi jogot, a jelzálogjogot (önálló zálogjogot).

4. § (1) Az ingatlan-nyilvántartás - az e törvényben meghatározottak szerint - nyilvános.
(2) Az ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lap tartalma korlátozás nélkül megismerhető: azt bárki megtekintheti, arról feljegyzést készíthet vagy hiteles másolatot kérhet. A tulajdoni lapról az alábbi hiteles másolatok adhatók ki:
a) teljes másolat: amely valamennyi bejegyzést tartalmazza szó szerint,
b) kivonatos másolat: amely csupán a fennálló bejegyzéseket tartalmazza szó szerint, a megszűnt bejegyzésekre pedig utal,
c) részleges másolat: amely csak a kívánt bejegyzéseket tartalmazza szó szerint,
d) szemle: amely csak a fennálló bejegyzések lényeges adatait tartalmazza.
(3) Ha törvény másként nem rendelkezik az ingatlan-nyilvántartás szerinti jogosult, illetőleg kötelezett teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közjegyzői okiratba foglalt engedélyével ismerhető meg:
a) az okirattárban lévő és a jogosult, illetőleg kötelezett bejegyzése alapjául szolgáló magán- és közokiratok, hatósági határozatok tartalma, kivéve, ha az okirat tartalmára a tulajdoni lapon lévő bejegyzésben történt hivatkozás,
b) a jogosult személyi azonosítója,
c) a tulajdonosok jegyzéke (névmutató).
(4) Az a) és c) pont szerintiek az ehhez fűződő jogi érdek valószínűsítése esetén is megismerhetők.
(5) Az ingatlan természetben meghatározott részére bejegyzett jogok, tények és átvezetett adatok alapjául szolgáló okiratnak az érintett természetbeni rész meghatározására vonatkozó tartalma korlátozás nélkül megismerhető akkor is, ha a tulajdoni lapon lévő bejegyzés nem hivatkozik arra, hogy a természetbeni rész meghatározását az okirat tartalmazza.

5. § (1) Az ingatlan-nyilvántartás - ha törvény kivételt nem tesz - a bejegyzett jogok és a feljegyzett tények fennállását hitelesen tanúsítja. Ha valamely jogot az ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztek, illetve, ha valamely tényt oda feljegyeztek, senki sem hivatkozhat arra, hogy annak fennállásáról nem tudott.
(2) Az ellenkező bizonyításáig az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogról és feljegyzett tényről vélelmezni kell, hogy az fennáll, és az ingatlan-nyilvántartás szerinti jogosultat illeti meg. A jogok, tények törlése esetén - az ellenkező bizonyításáig - azt kell vélelmezni, hogy azok nem állnak fenn.
(3) A jóhiszemű szerző javára az ingatlan-nyilvántartást - az ellenkező bizonyításáig - az oda bejegyzett jogok és feljegyzett tények tekintetében akkor is helyesnek és teljesnek kell tekinteni, ha az a valóságos helyzettől eltér. Az ingatlan-nyilvántartási eljárásban jóhiszemű jogszerzőnek minősül az, aki az ingatlan-nyilvántartásban bízva, ellenérték fejében szerez jogot.

6. § (1) A jogok és jogilag jelentős tények bejegyzésére illetőleg feljegyzésére irányuló ingatlan-nyilvántartási eljárás - ha e törvény másként nem rendelkezik - az ügyfél kérelmére vagy hatósági megkeresésre indul, és az ingatlan-nyilvántartásba csak az a jog, jogilag jelentős tény jegyezhető be, illetőleg kerülhet feljegyzésre, amelyet a kérelem vagy hatósági megkeresés megjelöl.

8. § Az ingatlan-nyilvántartásban jog és jogilag jelentős tény bejegyzésére, adatok átvezetésére csak jogszabályban meghatározott okirat vagy hatósági határozat alapján kerülhet sor.

25. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási eljárás az ingatlannal kapcsolatos jogok bejegyzésére és tények feljegyzésére, illetve az ingatlan adataiban bekövetkezett változások átvezetésére (együtt: változás vezetése) irányuló államigazgatási eljárás.
(2) Az ingatlan-nyilvántartási eljárásban az e törvényben nem szabályozott kérdésekben az Áe. rendelkezéseit kell alkalmazni.

26. § (1) Az ingatlanhoz kapcsolódó jog vagy tény keletkezését, módosulását, illetve megszűnését kérelemre vagy megkeresésre kell az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni.
(2) A kérelmet a bejegyzés alapjául szolgáló szerződés (jognyilatkozat) keltétől számított 30 napon belül kell a körzeti földhivatalhoz benyújtani. Ha a szerződés (jognyilatkozat) létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése vagy - ide nem értve a földhivatali engedélyt - hatósági jóváhagyás szükséges, a kérelmet a beleegyezéstől, illetve a jóváhagyástól számított 30 napon belül kell a körzeti földhivatalhoz benyújtani.
 (3) A bejegyzés iránti kérelem benyújtására meghatározott határidő elmulasztása esetén az illetékekről szóló törvény szerinti mulasztási bírságot kell fizetni.

27. § (1) Az ingatlan adatainak, valamint az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogosult nevének (cégnevének), illetve lakcímének (székhelyének, telephelyének) a megváltozását a földhivatal az érdekelt bejelentése alapján vagy hivatalból (helyszíni ellenőrzés, adatátvétel személyiadat- és lakcímnyilvántartásból stb.) vezeti át az ingatlan-nyilvántartásban.
(2) Az ingatlan tulajdonosa, az állam tulajdonosi jogait gyakorló szerv vagy a vagyonkezelő, illetőleg a használó a változás bekövetkezésétől, illetőleg a tudomásszerzéstől számított harminc napon belül köteles bejelenteni az ingatlan fekvése szerint illetékes körzeti földhivatalnak
a) az ingatlan határvonalában, területében, továbbá a földrészlet művelési ágában - ideértve a művelés alól kivett területet is - és a föld minőségében bekövetkezett változást,
b) a nyilvántartás tárgyát képező épület, építmény létesítését, illetve lebontását.
(3) Nem alkalmas hiánypótlásra a bejegyzés alapjául szolgáló okirat, és a bejegyzési kérelmet el kell utasítani a kérelem eredeti rangsorában, ha ahhoz, hogy bejegyezhető legyen,
h) a körzeti földhivatal által záradékolt változási vázrajzot kellene pótolni.

28. § (1) Az ingatlan adataiban bekövetkezett változás átvezetéséhez a külön jogszabályban meghatározott hatósági engedély (jóváhagyás) és igazolás, az ingatlan-nyilvántartási térkép tartalmát érintő változás átvezetéséhez pedig jogszabályban meghatározott változási vázrajz is szükséges.
(2) A 27. § (2) bekezdésében meghatározott változásokat a körzeti földhivatal a záradékolt változási vázrajz, illetve helyszíni ellenőrzés után vezeti át. A nyilvántartott adatoknak a tényleges állapottal való egyezőségét a földhivatal bejelentés hiányában is ellenőrizheti.
(3) Bejelentés hiányában is átvezeti a körzeti földhivatal azt a változást, amelyről ellenőrzése során vagy hivatalból tudomást szerez. A hivatalból indult eljárás költségei külön jogszabályban meghatározottak szerint azt terheli, aki a bejelentést elmulasztotta.

41. § (1) A körzeti földhivatal elrendelheti a kérelmező meghallgatását, ha ez az ingatlan azonosságának vagy az érdekelt személyazonosságának megállapítása céljából, vagy más okból szükséges.
(2) Ha a kérelmező a meghallgatáson nem jelenik meg, vagy nem nyilatkozik, illetőleg a meghallgatás bármely okból eredménytelen, a kérelmet el kell utasítani. Erre a kérelmezőt előzetesen figyelmeztetni kell.

70. § (1) A számítógéppel vezetett ingatlan-nyilvántartás adatbázisából történő lekérdezés során a természetes személyazonosító adatok, illetőleg a személyi azonosító nem használható fel abból a célból, hogy annak alapján a lekérdező a tulajdonos valamennyi ingatlanát az ingatlan-nyilvántartásból megállapítsa vagy arról adatszolgáltatást teljesítsen.

74. § A körzeti földhivatal a helyi önkormányzatok és más közigazgatási hatóságok részére a törvényben meghatározott adatátvételi joguk gyakorlása során a hatósági ügyek ellátásához szükséges egyedi adatok lekérdezése céljából - egyszeri csatlakozási díj megfizetése mellett - biztosítja, hogy saját gépi adatfeldolgozó eszközeikkel a számítógépes ingatlan-nyilvántartáshoz csatlakozzanak.
75. § (1) A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter a technikai lehetőségek függvényében engedélyezi az ügyvédek részére, hogy ügyfeleik jogi tanáccsal való ellátása és tájékoztatása, beadvány, szerződés és egyéb okirat készítése céljából saját gépi adatfeldolgozó eszközzel, egyszeri csatlakozási díj fizetése ellenében, a földhivatal számítógépes ingatlan-nyilvántartásához csatlakozzanak.

77. § (1) A személyi azonosító jel, valamint az államtitkot képező adatok lekérdezésének       lehetőségét a 70. § (2) bekezdés a), b) és d) pontjában foglaltak kivételével ki kell zárni.

85. § Azon ingatlanok esetében, amelyeknél a változás vezetése tárgyában az e törvényben szabályozottak szerint határozat nem hozható (rendezetlen tulajdoni állású ingatlanok), a IV. fejezet rendelkezéseit a 86-88. §-okban foglalt eltéréssel kell alkalmazni.

86. § A rendezetlen tulajdoni állású ingatlanokkal kapcsolatos változás vezetését a körzeti földhivatal javaslatára a megyei földhivatal határozattal rendeli el. A határozat ellen nincs helye fellebbezésnek.

87. § (1) Az eljárás során pótolni kell a szükséges bejegyzést, ha
a) a tulajdonváltozást bejegyzésre alkalmas okirattal,
b) az egyéb jog, tény keletkezését, módosulását, megszűnését bejegyzésre alkalmas okirattal, illetőleg az eljárás során tett elismerő nyilatkozattal igazolják.
(2) Ha az állapítható meg, hogy valamely hatósági intézkedés (határozathozatal) elmaradt, a földhivatal a hatáskörébe tartozó határozatot pótlólag meghozza. Ha a határozat meghozatala nem a földhivatal hatáskörébe tartozik, kezdeményezni kell az illetékes hatóság eljárását.

88. § (1) A tényleges birtokos tulajdonjogát kell az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni, ha
a) az eljárás során olyan okiratot mutat fel, amely bejegyzésre nem alkalmas, de a felek tulajdonátruházásra irányuló megállapodását az ingatlan megjelölését, továbbá az ellenértéket, illetve a szerzés ingyenességét tartalmazza, vagy
b) az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonos vagy annak hagyatékátadó végzéssel (bírósági ítélettel) igazolt örököse vagy hatósági határozattal igazolt jogutóda elismeri, hogy a tényleges birtokos az ingatlan tulajdonjogának átruházásában a tulajdonossal már korábban megállapodott.
(2) Ha az ingatlant többször is átruházták, a tényleges birtokos a közbenső átruházásokat is igazolhatja az (1) bekezdésben és a 87. §-ban szabályozott módon.
(3) Ha a közbenső átruházó hatósági határozattal (bírósági ítélettel, hagyatékátadó végzéssel) szerzett tulajdonjogot, csak ettől a szerzéstől kell a további jogszerzést igazolni.
(4) Az eljárás során határozatot kell hozni, amely ellen az érdekeltek az V. fejezetben szabályozott jogorvoslattal élhetnek.

91. § (1) Ez a törvény 2000. január 1-jén lép hatályba; a már folyamatban lévő eljárásokat azonban a korábbi rendelkezések szerint kell befejezni.

Az ingatlannyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI tv. végrehajtására kiadott 109/1999. (XII. 29. ) FVM rendelet

66. § (1) A tv. 28. § (2) bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzés időpontjáról értesíteni kell az érdekelt tulajdonost, vagyonkezelőt, használót.
(3) Helyszíni ellenőrzés esetén a változást az ingatlan-nyilvántartáson az ellenőrzéstől számított harminc napon belül kell átvezetni.
(4) Nincs szükség a változás helyszíni ellenőrzésére, ha az érdekelt által benyújtott változási vázrajzot a földhivatal készítette.
67. § (1) A tv. 27. § (2) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén a 63/1999. (VII. 21.) FVM-HM-PM együttes rendelet 16. §-ában meghatározott díjat kell megfizetni.
(2) Ha a díjat a kötelezett nem fizeti meg, a pénzösszeg behajtása az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) szerint történik.

A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény 

12. § (1) A térképi változásokat az alaptérkép egy, kiemelt példányán, a nyilvántartási térképen kell átvezetni. Ez szolgál ingatlan-nyilvántartási térképként is.
(2) Ha az alaptérkép számítógépes adatállományként áll rendelkezésre (digitális alaptérkép), ezt a térképet kell nyilvántartási térképnek tekinteni. Ilyen esetben az ingatlan-nyilvántartásban a digitális adatokból számított területeket kell érvényesíteni.
(3) Az ingatlan-nyilvántartási térkép a 10. § (1) bekezdésében felsorolt tartalmat - az adathordozótól függetlenül - valósághűen tartalmazza és hitelesen tanúsítja.
(4) A térkép tartalmát érintő változásokat - a (6) bekezdésben foglaltak kivételével - a földrészlet tulajdonosa az ingatlan-nyilvántartási jogszabályok előírásainak megfelelően köteles bejelenteni a körzeti földhivatalnak. A bejelentési kötelezettség az ingatlan-nyilvántartás tartalmát nem érintő térképi változásokra is kiterjed.
(5) Ha a körzeti földhivatal olyan változást észlel, amelyet nem jelentettek be, felszólítja a tulajdonost a változást tartalmazó munkarészek benyújtására. Ismételt mulasztás esetén a földhivatal intézkedik a változás beméréséről. A földhivatal által elrendelt bemérésért a tulajdonos külön jogszabályban meghatározott díjat köteles fizetni, amelyet a földhivatal határozattal állapít meg.

A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. LXXVI. törvény végrehajtására kiadott 63/1999.(VII. 21.) FVM-HM-PM együttes rendelet
16. § Az Fttv. 12. § (5) bekezdésében foglalt ismételt mulasztás esetén a földhivatal által elrendelt bemérésért a tulajdonos a "Mérnöki Szolgáltatások Díjszabása" (MÉDI) szerinti munkadíj 130%-át köteles megfizetni, mely teljes egészében a földhivatalt illeti. Az így számított összegen felül az adatszolgáltatás és a földhivatali vizsgálat díját is meg kell téríttetni.