OBH 791/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	Panaszos Örhalom Község Önkormányzatának 2000. április 17-én meghozott - átmeneti segély iránti kérelmét elutasító - határozatát sérelmezve fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.
A vizsgálat a szociális biztonsághoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult, egyidejűleg tájékoztatás kértem az önkormányzattól.

A megállapított tényállás
	Panaszos élettársával és közös gyermekükkel a "TINTA" alapítvány segítségével költözött Őrhalom községbe. Rendszeres jövedelme a családnak nincsen, az alapítvánnyal kötött szerződés értelmében a lakáshoz tartozó kertet kötelesek művelni. Ebbe azonban szerény anyagi adottságaik miatt nem tudnak belekezdeni.
	Az önkormányzat megkeresésemre megküldte az 1999. évben, valamint 2000. év áprilisáig meghozott, a családot érintő határozatait, valamint a 8/2000 (V. 3.) számú, a szociális igazgatás és szociális ellátás helyi feladatairól szóló önkormányzati rendeletét. 1999-ben három alkalommal kaptak a szülők átmeneti segélyt (két alkalommal 3-3.000 Ft-ot, egy alkalommal 1.000 Ft-ot élelemre), panaszos élettársa - 1999. június 30-tól - méltányossági alapon közgyógyellátásban részesül. 1999. év végén az önkormányzat képviselő-testülete panaszos élettársának átmeneti segély iránti kérelmét elutasította. A határozat ellen a kérelmező keresettel élt. A Nógrád Megyei Bíróság 10. K. 20.003/2000 számú ügyében 2000. február 2. napján meghozott ítéletében felperes kereseti kérelmének helyt adott, tekintettel arra, hogy alperes határozatát az Áe. szabályai ellenére nem indokolta. A sérelmezett határozatot hatályon kívül helyezte és az önkormányzatot új eljárás lefolytatására kötelezte. Megismételt eljárása eredményeként a képviselő-testület határozatában ismételten elutasította az átmeneti segély iránti kérelmet. Indokolásában felsorolta, hogy a család milyen állandó, illetve átmeneti segélyekben részesül az önkormányzattól. Ezekre tekintettel - álláspontjuk szerint - a család megélhetésének biztosítása teljes mértékben nem ruházható át az önkormányzatra.
	2000. évben - január és április között - a család két alkalommal, összesen 5.000 Ft. átmeneti segélyt kapott, valamint a gyermek óvodai térítési díját február elsejétől 50%-kal csökkentette a képviselőtestület.
Ezt meghaladóan az apa alanyi jogon közgyógyellátásban, valamint rendszeres szociális segélyben, a kiskorú gyermek pedig gyermekvédelmi támogatásban részesül.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról
45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetben került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gondokkal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható.
(2) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható.
(3) Elsősorban azokat a személyeket indokolt átmeneti segélyben részesíteni, akik önmaguk, illetve családjuk létfenntartásáról más módon nem tudnak gondoskodni, vagy alkalmanként jelentkező többletkiadások, különösen betegség, elemi kár miatt anyagi segítségre szorulnak.
(4) A fővárosban - ha a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat másként nem állapodik meg - a hajléktalanok átmeneti elhelyezése a fővárosi önkormányzat feladata.

Őrhalom Község Önkormányzatának 8/2000 (V. 3.) számú a szociális igazgatás és szociális ellátás helyi feladatairól szóló önkormányzati rendelete
Átmeneti segély
15. § 1./ Átmeneti segélyben részesíti, az Önkormányzat Képviselő-testülete azt a nagykorú személyt, aki a létfenntartását veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, illetve időszakosan vagy tartósan létfenntartási gondokkal küzd.
2./ Kérelmükre, azok a személyek részesülhetnek átmeneti segélyben, akik:
a./ Önmaguk, illetve családjuk létfenntartásáról nem tudnak gondoskodni.
b./ Hosszantartó betegség miatt rászorulnak.
c./ Elemi kárral sújtottak.
d./ Alkalmanként jelentkező többletkiadások keletkeznek /tüzelővásárlás, tanévkezdés, 	stb./
e./ Egyéb támogatási formák nem illetik meg, munkanélküli járadékot nem kap, jövedelempótló támogatásra nem jogosult.
3./ Az önkormányzat tekintet nélkül a hatáskörére és illetékességére, köteles az arra rászorulónak átmeneti segélyt biztosítani, ha ennek hiánya a rászorulónak az életét, testi épségét veszélyezteti.
16. § 1./ a 15. § /2/ bekezdésében foglaltak fennállása esetén a támogatás akkor ítélhető meg, ha a kérelmező, illetve a családban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg a mindenkori öregségi nyugdíjminimumot és egyéb jövedelemmel nem rendelkeznek.
2./ Átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel.
3./ Ugyanaz a személy legfeljebb 4 alkalommal részesíthető segélyben egy naptári éven belül és egy határozatban.
4./ Az átmeneti segély egyszeri összegét a rászorultsághoz igazodóan 2.000-10.000 Ft. között lehet megállapítani.
5./ Egy családon belül több személy részére csak úgy állapítható meg támogatás, hogy azok összege a 40.000 Ft-ot családonként nem haladhatja meg.
17. § 1./ Az átmeneti segély iránti kérelmet a segélyre jogosult írásban terjesztheti elő. A szóbeli előterjesztést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
2./ A kérelmet az is előterjesztheti, aki az ilyen helyzetről tudomást szerez. Az eljárás hivatalból is megindítható.
3./ A segélyt kérő szociális helyzetéről a hivatal tájékozódik. Bekéri a jövedelemről szóló igazolásokat és nyilatkozatokat.
4./ Sürgősség esetén - ha az igénylő életkörülményei az azonnal segítséget indokolják - a segély bizonyítási eljárás nélkül az igénylő nyilatkozatai és a polgármester döntése alapján kiutalható.
5./ A segély felhasználásáról a segélyezett 30 napon belül elszámoltatható.
6./ Átmeneti segély folyósítása készpénzben, vásárlási utalvánnyal, pénztári kifizetéssel vagy az igénylő költségeinek átvállalásával történhet, természetben is nyújtható pl.: tüzelő.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.
•	38/1994. (VI. 24.) AB határozat
Az átmeneti segély juttatásának részletes feltételeit és mértékét az önkormányzat rendeletben állapítja meg. A törvény széles döntési szabadságot biztosít az önkormányzat számára ahhoz, hogy a helyi körülményeket, a település lakosságának szociális helyzetét mérlegelve, más ellátási formák helyi szabályozását is figyelembe véve állapítsa meg az átmeneti segély juttatásának szabályait. Az önkormányzat szabályozási önállósága azonban nem korlátlan e körben.
Az Ötv. 8. § (4) bekezdése alapján a települési önkormányzat kötelezően ellátandó feladatai közé tartozik az, hogy gondoskodjék a szociális alapellátásról. Az Sztv. 25. § (3) bekezdése kimondja, hogy "A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén - a szociális alapellátás keretében - a jogosult számára munkanélküliek jövedelempótló támogatását, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint". E rendelkezések alapján a települési önkormányzat kötelezően ellátandó feladata az, hogy átmeneti segélyben részesítse azokat, akik az Sztv. 45. §-ában meghatározott élethelyzetbe kerültek. Mindezek alapján az Sztv. megsértése az átmeneti segély szabályozása során akkor állapítható meg, ha a képviselő-testület olyan módon határozza meg a segély juttatásának a feltételeit, hogy annak következtében a létfenntartásukat veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, vagy időszakosan, tartósan létfenntartási gondokkal küzdő személyek ellátatlanul maradnak.
•	42/2000. (XI. 8.) AB határozat
Az Alkotmánybíróság már egy korai határozatában rámutatott arra, hogy "a szociális biztonság nem jelent sem biztosított jövedelmet, sem pedig azt, hogy az állampolgárok egyszer elért életszínvonala a gazdasági viszonyok kedvezőtlen alakulása következtében ne csökkenhetne. Az államnak polgárai szociális biztonsága tekintetében fennálló kötelezettségeit az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdésében foglaltak általános jelleggel nevesítik." [32/1991. (VI. 6.) AB határozat, ABH 1991. 146, 163.]
Majd az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy "az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg." 26/1993. (IV. 29.) AB határozta, ABH 1993. 196, 199.
Az Alkotmánybíróság 43/1995. (VI. 30.) AB számú határozata a szociális ellátások mértékének megváltoztatásával kapcsolatban utalt arra, hogy "az állam a 70/E. §-ban megfogalmazott kötelezettségének eleget tesz, ha a szociális ellátás biztosítására megszervezi és működteti a társadalombiztosítás és a szociális támogatások rendszerét. Ezen belül a jogalkotó maga határozhatja meg, hogy milyen eszközökkel éri el társadalompolitikai céljait." Ezzel kapcsolatban rámutatott arra is, hogy "az állam széles körű jogosítványokkal rendelkezik a szociális ellátásokon belüli változtatásokra". Ugyanakkor azt is megállapította az Alkotmánybíróság, hogy "az elvonások folytán a szociális ellátás mértéke egészében nem csökkenhet a 70/E. § szerint megkövetelhető minimális szint alá". (ABH 1995. 188, 191-192.)

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat megállapította, hogy 1999. évben, illetve 2000. áprilisáig az önkormányzat összesen öt alkalommal részesítette a családot átmeneti segélyben, panaszos élettársát méltányossági alapon közgyógyellátásban, valamint gyermekük óvodai térítési díját 50%-kal csökkentette. Panaszos rendszeres szociális segélyben és alanyi jogon közgyógyellátásban részesül, valamint gyermekük rendszeres gyermekvédelmi támogatásban. A családot az önkormányzat hosszabb ideje támogatja, a panaszost, mint közhasznú munkást foglalkoztatta, ennek következtében munkanélküli járadékra, majd jövedelempótló támogatásra szerzett jogosultságot. A körjegyző levelében arról tájékoztatott, hogy az önkormányzat nem zárkózik el a család anyagi támogatásától, a lehetőségekhez mérten továbbra is segíti megélhetésüket.
	A fentiekben leírtakból következően a vizsgált alkotmányos jogokkal kapcsolatban visszásság nem keletkezett.
	Tekintettel arra, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX: törvény 21. §-ának (1) bekezdése alapján alkotmányos visszásság megállapítására nem került sor, konkrét ajánlást nem teszek.
Kérem azonban az önkormányzat vezetőitől, hogy a nehéz helyzetben lévő, támogatásra szoruló család sorsát a továbbiakban is kísérjék figyelemmel, és - a lehetséges módokon - segítsék megélhetésüket.

Budapest, 2001. május 16.

Gönczöl Katalin