OBH 753/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosához, aki az ügyet vizsgálat céljából az állampolgári jogok országgyűlési biztosához áttette, azzal az indoklással, hogy a panasz nem csupán kisebbséget érintő kérdés. 
A panaszos sérelmezte Belváros-Lipótváros Önkormányzatának eljárását, az ügyfelekkel kialakított bánásmódjával kapcsolatban, mivel csak rendészeti felügyelettel léphet a hivatalba, másrészt, hogy a polgármester beadványára nem reagált.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált hátrányos megkülönböztetés tilalmának, a panaszhoz való jognak és az emberi méltóság megsértésének gyanúja miatt indult. 

A megállapított tényállás
	A panaszos Budapest V. kerületének lakója, aki a polgármesterhez fordult sérelmezve, hogy ügyfélfogadási időben rendész kíséri az épületben. A panaszos azt kérdezte a polgármestertől, hogy ez a módszer mit jelent, hogyan adhattak ki ilyen utasítást. Kérte a polgármestert nevezze meg azt a személyt, akitől ez a "követési" utasítás származik. Későbbiekben a panaszát a jegyzőnek is elküldte. Azt sérelmezte, hogy a jegyzőtől beadványára olyan iktatószám nélküli választ kapott, amely panaszának érdemét nem érintette, arra nem adott választ. A panaszos több ízben sürgette ügye vizsgálatát. 
Az ügyben a polgármestertől kértem tájékoztatást, egyrészt a rendészek un. "kísérő"    magatartásáról, másrészt a panasszal kapcsolatos válasz elmaradásának okáról. 
A polgármester tájékoztatott, hogy ügyfélfogadási időben az önkormányzat épülete nyitva áll minden ügyfél előtt. Ügyfélfogadási időn kívül előzetes egyeztetés alapján is fogadják az ügyfeleket. A panaszos személyével kapcsolatban  közölte, hogy a közelmúltban fejeződött be egy becsületsértési per és hasonló eljárás folyik az önkormányzat tisztviselője és a panaszos között. A panaszosnak jelenleg az önkormányzatnál nincsenek olyan folyamatban lévő ügyei, melyek heti többszöri megjelenést igényelnének. Gyakori látogatásai alkalmával a dolgozókat epés megjegyzésekkel illeti, tolakodó kérdéseivel zavarja őket. Az esetleges további inzultusok elkerülése érdekében szükségesnek tartják a panaszos mozgásának ismeretét, mivel a hivatalban több helyen megállva információkat gyűjt, melyeket a későbbiek során különféle fórumokhoz írt rosszindulatú és a jó izlést sértő hangvételű leveleiben felhasznál és a lakosság körében is  terjeszt.
A polgármester válaszához az alábbi dokumentumokat csatolta:
1. Az önkormányzat gépkocsivezetőjének levele a polgármesterhez:
A panaszos és a gépkocsivezető között szóváltás kerekedett. A panaszos a volt alpolgármestert és a jelenlegi alpolgármestert minősíthetetlen szavakkal illette. A feljegyzés a pontos kifejezéseket tartalmazza. A hivatal más dolgozóit ugyancsak sértegette, ocsmány kifejezéseket használt. A történtek a feljegyzésben részletesen szerepelnek.
2. A második dokumentum az önkormányzat portásának feljegyzése az alpolgármesterhez:
Ebben a portás részletesen leírta a panaszos és közte történt szóváltást és azt, hogy a panaszos mindezt a tényektől eltérően értelmezte. A beszélgetésből önkényesen kialakított tényállást kombinált és ezt terjesztette.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 
2. § (1) A törvény védi a személyek vagyoni és személyhez fűződő jogait, továbbá törvényes érdekeit.
A személyhez és a szellemi alkotásokhoz fűződő jogok
.......
A személyhez fűződő jogok
75. § (1) A személyhez fűződő jogokat mindenki köteles tiszteletben tartani. E jogok a törvény védelme alatt állnak.
(2) A személyhez fűződő jogok védelmére vonatkozó szabályokat a jogi személyekre is alkalmazni kell, kivéve ha a védelem - jellegénél fogva - csak a magánszemélyeket illetheti meg.
(3) A személyhez fűződő jogokat nem sérti az a magatartás, amelyhez a jogosult hozzájárult, feltéve, hogy a hozzájárulás megadása társadalmi érdeket nem sért vagy veszélyeztet. A személyhez fűződő jogokat egyébként korlátozó szerződés vagy egyoldalú nyilatkozat semmis.
76. § A személyhez fűződő jogok sérelmét jelenti különösen a magánszemélyek bármilyen hátrányos megkülönböztetése nemük, fajuk, nemzetiségük vagy felekezetük szerint, továbbá a lelkiismereti szabadság sérelme és a személyes szabadság jogellenes korlátozása, a testi épség, az egészség, valamint a becsület és az emberi méltóság megsértése.
.......
84. § (1) Akit személyhez fűződő jogában megsértenek, az eset körülményeihez képest a következő polgári jogi igényeket támaszthatja:
a) követelheti a jogsértés megtörténtének bírósági megállapítását;
b) követelheti a jogsértés abbahagyását és a jogsértő eltiltását a további jogsértéstől;
c) követelheti, hogy a jogsértő nyilatkozattal vagy más megfelelő módon adjon elégtételt, és hogy szükség esetén a jogsértő részéről vagy költségén az elégtételnek megfelelő nyilvánosságot biztosítsanak;
d) követelheti a sérelmes helyzet megszüntetését, a jogsértést megelőző állapot helyreállítását a jogsértő részéről vagy költségén, továbbá a jogsértéssel előállott dolog megsemmisítését, illetőleg jogsértő mivoltától megfosztását;
e) kártérítést követelhet a polgári jogi felelősség szabályai szerint.
(2) Ha a kártérítés címén megítélhető összeg nem áll arányban a felróható magatartás súlyosságával, a bíróság a jogsértőre közérdekű célra fordítható bírságot is kiszabhat.
(3) E szabályok irányadók akkor is, ha a jogsértés tilos reklám közzétételével történt.
85. § (1) A személyhez fűződő jogokat - a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel - csak személyesen lehet érvényesíteni. A korlátozottan cselekvőképes személy a személyhez fűződő jogai védelmében maga is felléphet.

1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről

Becsületsértés
138. § (1) Aki mással szemben a becsület csorbítására alkalmas kifejezést használ vagy egyéb ilyen cselekményt követ el, ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Becsületsértés miatt szabálysértési eljárásnak csak magánindítványra van helye.

1977. évi I. törvény a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 11/1977. (III. 30.) MT rendelettel
Panasz
A panasz megvizsgálása
Tv. 17. § (1) A panasz olyan kérelem, amely egyéni jogsérelem vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul és elintézése nem tartozik más, jogilag szabályozott - így különösen bírósági, államigazgatási, munkaügyi (szövetkezeti) döntőbizottsági - eljárásra.
(2) A panasz benyújtására és elintézésére e törvény II. fejezetében meghatározott rendelkezések - a következő eltérésekkel - irányadók.
Vhr. 11. § A panasz benyújtására és elintézésére az előző §-okban foglalt rendelkezéseket megfelelően kell alkalmazni.
Tv. 19. § (1) A panaszt a lehető legrövidebb idő alatt, de legkésőbb a benyújtástól számított harminc napon belül el kell intézni.
Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszos sérelme több irányú. Egyrészt azt kifogásolta, hogy beadványára a  polgármestertől nem kapott választ, másrészt sérelmezte az önkormányzat vele szemben kialakított diszkriminatív és emberi méltóságot sértő ún. "ügyfélkísérő" gyakorlatát. 
	1. A panaszos és az önkormányzat által rendelkezésemre bocsátott iratok között nem volt fellelhető olyan dokumentum, melyből arra lehetett következtetni, hogy a panaszos a vizsgálat tárgyát képező sérelmére választ kapott volna. Beadványa egyértelműen olyan panasznak minősül, melyet a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló törvény rendelkezései szerint meghatározott időben kell elintézni. A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló törvény az eljárási határidő szempontjából nem ad olyan szigorú szabályokat mint az államigazgatási eljárásról szóló törvény, ugyanakkor az általánosnak tekintett harminc napos határidőre vonatkozó rendelkezés alóli kivételek - hasonlóan az Áe. rendelkezéseihez - garanciális jelentőségűek. Ha a közérdekű bejelentés vizsgálata előreláthatólag hosszabb ideig tart, erről a panaszost harminc napon belül tájékoztatni kell, az elintézés várható időpontjának közlésével. A panasz, bejelentés címzettje tehát köteles azt vagy érdemben elbírálni, vagy az érdemi elbírálásra jogosult szerv kilétének meghatározása után a beadványt áttenni.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 64. §-a a következő rendelkezést tartalmazza: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." Az idézett rendelkezés nem értelmezhető úgy, hogy kizárólag az érintett szervhez lehet a panaszt előterjeszteni. Az ügy érdemi elintézéséhez való jogot a panaszt fogadó hatóságnak minden lehetséges eszközzel érvényesíteni kell. 
A fent kifejtettek alapján megállapítottam, hogy az V. kerületi polgármester a panaszhoz való alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot okozott akkor, amikor a hozzá érkező beadvány megválaszolásáról nem intézkedett.  A válasz elmaradása a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével kapcsolatban is visszásságot okozott. A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság.  A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
	2. A vizsgálat feltárta, hogy a panaszos és az önkormányzat vezető tisztségviselője és más beosztott munkatársak között hosszabb ideje igen rossz viszony alakult ki. Ez becsületsértési pert eredményezett, és ilyen bírósági eljárás a polgármestertől kapott tájékoztatás időpontjában is folyamatban volt. Az önkormányzat polgármestere tényként ismerte el, hogy az esetleges összeütközések, sértő kifejezések megelőzése érdekében az önkormányzat épületében a  panaszos mozgásterét nyomon követik, azaz valóban kísérő  követi az épületben.
Az ombudsmannak nem feladata az elmérgesedett viszony teljes hátterének felderítése, annak megítélése, hogy egy-egy adott szóváltás során melyik fél magatartása merítette ki a szabálysértési, büntetőjogi vagy polgári jogi szabályozásban rögzített tényállást és az milyen szankciókat von maga után. Erre csak a szabálysértési hatóság vagy bíróság jogosult, meghatározva a szankciókat és egyéb jogkövetkezményeket. Ilyen eljárást mindkét oldal szereplője kezdeményezhet.  "Az emberi méltósághoz való jog azt jelenti, hogy van az egyén autonómiájának, önrendelkezésének egy olyan, mindenki más rendelkezése alól kivont magja, amelynél fogva - a klasszikus megfogalmazás szerint - az ember alany marad, s nem válhat eszközzé vagy tárggyá. A méltósághoz való jognak ez a felfogása különbözteti meg az embert a jogi személyektől, amelyek teljesen szabályozás alá vonhatók, nincs érinthetetlen   lényegük. A méltóság az emberi élettel eleve együttjáró minőség, amely oszthatatlan és korlátozhatatlan, s ezért minden emberre nézve egyenlő. Az egyenlő méltósághoz való jog az élethez való joggal egységben azt biztosítja, hogy ne lehessen emberi életek értéke között jogilag különbséget tenni. Emberi méltósága és élete mindenkinek érinthetetlen, aki ember, függetlenül fizikai és szellemi fejlettségétől, illetve állapotától, és attól is, hogy emberi lehetőségéből mennyit valósított meg, és miért annyit. 64/1991. (XII. 17.) AB hat.  Az emberi méltósághoz való jog a panaszost, valamint a másik oldalon helyet foglaló hivatali dolgozót, ügyintézőt, tisztségviselőt ugyanezen tartalommal illeti meg, ezért ha az emberi méltósághoz való jog sérelmet szenved, úgy mindkét szereplő a jog segítségével orvosolhatja a sérelmet, eljárást kezdeményezhet.
A hátrányos megkülönböztetés tilalmának sérelmét nem állapítottam meg, tekintettel arra, hogy a panaszos hivatalos ügyeinek intézése során diszkrimináció tilalmával kapcsolatos tény nem derült ki, különös figyelemmel arra, hogy folyamatban lévő ügyekről a panaszos és a polgármester nem tett említést.

K e z d e m é n y e z é s
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felhívom a Belváros-Lipótváros Önkormányzat Polgármesterének  figyelmét a panaszjoggal összefüggésben feltárt alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság jövőbeni kiküszöbölésére. Kérem, hogy az eljárási szabályok betartására hívja fel a munkatársai figyelmét is.
	Felkérem a Polgármestert, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról, illetve a megtett  intézkedésekről 30 napon belül értesíteni szíveskedjék. 

Budapest, 2000. június 21.

Gönczöl Katalin