OBH 730/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Gál Attila

Az eljárás megindulása
	A panaszos az országgyűlési biztos általános helyetteséhez írt beadványában sérelmezte, hogy az 1999. szeptember 7.-én Budapest vége táblától 270 méterre. Az M1 és M7 autópálya kivezető szakaszán saját hibájából bekövetkezett közúti közlekedési balestét követően a megrongálódott személygépkocsiját rendőri intézkedésre a helyszínről kérésük ellenére elszállították és a szállítás valamint a tárolás költségeinek (11.760.- Ft) megfizetését ráhárították. Sérelmezte továbbá, hogy bár kérte  a BRFK Közlekedésrendészeti Főosztályát, hogy költségeihez a jogtalan elszállítás miatt járuljanak hozz, választ beadványára nem kapott.
A panasz szerint a baleset bekövetkezte után, a mások által értesített rendőrség és férje egyszerre érkeztek a helyszínre. Az intézkedő négy rendőrt és férjét a panaszos tájékoztatta a történtekről, elmondva, hogy  a baleset az ő hibájából következett be. Férje a helyszínen maradt, míg őt és a balesetkor a gépkocsiban tartózkodó 4 éves gyermekét a mentő kórházba szállította. A panaszos férje elmondásából tudja, hogy a helyszíni szemlét foganatosító bizottságot a helyszint biztosító négy rendőr tájékoztatta a baleset körülményeiről, valamint arról, hogy a panaszos a műszaki hiba lehetőségét kizártnak tartott. Férje ezt alátámasztotta utalva arra, hogy mint autószerelő csak műszakilag megbízható járművel engedi ki a közúti forgalomba családját. Férje többszöri kérése ellenére, közölve azt, hogy az elszállításról gondoskodni akar, a helyszínelők a gépkocsit elszállítatták. A felmerült költségeket pedig velük kifizetették. Még 1999. szeptember 10-én írásban, 1999. november 1-jén pedig személyesen kérte a BRFK-tól a kifizetett költségekhez való hozzájárulását azonban panasza benyújtásáig (2000. február 1.) választ nem kapott.
A panaszban előadottak és a mellékletként becsatolt iratok alapján felmerült annak gyanúja, hogy a panaszos állampolgári jogai, a jogbiztonsághoz való jog, valamint a panaszjoghoz fűződő jog sérült. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló l993. évi LIX. törvény (Obtv.) 17. (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el, amelynek során az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján a budapesti rendőrfőkapitányt a panasz kivizsgálására kértem fel.

Az érintett alkotmányos jogok 
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.
•	Az Alkotmány 64. §-ában  meghatározott panasz és kérelem előterjesztésének joga.

Az alkalmazott jogszabályok
•	A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (Rtv.)
44. § (1) A rendőr az e törvényben és a külön jogszabályban meghatározott közlekedésrendészeti feladatának ellátása során
e) a forgalomban való részvételt megtilthatja, ha a jármű vagy vezetőjének állapota a közúti forgalom biztonságát veszélyezteti, és a további jogellenes járműhasználat megakadályozása céljából a jármű kulcsait elveheti, illetőleg a járművet más módon mozgásában korlátozhatja vagy elszállíttathatja.
45. § (1) A Rendőrség, illetőleg a rendőr a feladata ellátása során jogosult - a külön jogszabályban meghatározott módon - a közterületen szabálytalanul elhelyezett járművet elszállíttatni vagy egyéb módon eltávolíttatni, ha az a közúti forgalom biztonságát vagy a közbiztonságot veszélyezteti. Ha a tulajdonos (üzemben tartó) nem állapítható meg, vagy a felszólítás ellenére az elszállított, eltávolított járművet nem veszi birtokba, és a tárolás költsége aránytalanul magas, a Rendőrség a járművet értékesítheti, vagy más módon hasznosíthatja. Ha az elszállított, eltávolított jármű ismeretlen tulajdonosa a jármű értékesítése után 60 napon belül jelentkezik, részére az értékesítésből befolyt, a tárolási költséggel csökkentett ellenértéket ki kell fizetni.
(3) Az elszállítás és a kerékbilincs alkalmazásának költsége a jármű tulajdonosát, vagy az üzemben tartóját, vagy a használóját terheli. A jármű elszállítása vagy a kerékbilincs alkalmazása során a járműhasználat akadályoztatása folytán a keletkezett kárért a Rendőrséget nem terheli kártalanítási kötelezettség.
92. § (1) Az e törvényben szabályozott rendőri intézkedések, illetve a kényszerítő eszközök alkalmazása miatti jogorvoslatra a büntetőeljárás, az államigazgatási eljárás és a szabálysértési eljárás szabályai az irányadók.
(2) A Rendőrség által lefolytatott államigazgatási vagy szabálysértési eljáráshoz kapcsolódó rendőri intézkedés elleni panaszt az ügy érdemében hozott, vagy az eljárást megszüntető határozat elleni jogorvoslati kérelemben kell előterjeszteni.
(3) Ha a (2) bekezdésben említett határozat ellen jogorvoslati kérelem előterjesztésére nem kerül sor, az eljáráshoz kapcsolódó rendőri intézkedéssel szemben a 93. § rendelkezésének figyelembevételével panasznak van helye.
93. § (1) Ha a rendőri intézkedést követően a 92. § (2) bekezdésében említett eljárás nem indul, a panaszt a sérelem bekövetkezésének napjától számított 8 napon belül az intézkedést foganatosító rendőri szerv vezetőjéhez kell benyújtani. Ha a panaszolt intézkedéssel kapcsolatban a 92. § (1) bekezdés szerinti eljárás indul, a panaszt soron kívül kell elbírálni.
(2) A rendőri szerv vezetője a panasz tárgyában a beérkezéstől számított 8 napon belül indokolt határozattal dönt.
(3) A határozat ellen a panaszos a közléstől számított 8 napon belül a felettes szerv vezetőjénél fellebbezéssel élhet. A felettes szerv a fellebbezés beérkezésétől számított 8 napon belül indokolt határozatában az elsőfokú határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.
A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995.(III.1.) BM rendelet (R.Szolg.Szab.)
18. § (1) Közlekedési baleset helyszínén a rendőr a helyszín biztosítására vonatkozó általános szabályok szerint jár el.
(2) Hatáskörébe nem tartozó ügyekben a baleseti helyszínelőt értesíti. A baleseti helyszínelő kiérkezéséig a rendőr gondoskodik az elsődleges intézkedések (elsősegélynyújtás, értesítés adás, helyszínbiztosítás, tanúkutatás, kikérdezés, kárelhárítás, a forgalom folyamatosságának biztosítása stb.) megtételéről, a kiérkezése után segíti munkáját, elvégzi a rábízott feladatokat (forgalomirányítás, helyszínfelmérés stb.).
(5) A kerékbilincs alkalmazásának, a vezetői engedély, illetve a hatósági jelzés elvételének, valamint a gépjármű elszállításának szabályairól külön jogszabály rendelkezik.
•	A kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos szabályokról szóló 143/1995. (XI.30.) Korm rendelet (Korm. rendelet)
1. § (1) A rendőrség bűnüldözési és közrendvédelmi szervei a közterületen szabálytalanul elhelyezett jármű rögzítésére és a jármű elszállítására irányuló, az Rtv. 45. §-ának (1) és (2) bekezdésében meghatározott intézkedés (a továbbiakban együtt: intézkedés) alkalmazása során az e rendeletben foglaltak szerint jár el.
(2) E rendelet szabályait kell alkalmazni akkor is, ha a jármű elszállítására a forgalomban való részvétel korlátozása vagy kizárása [Rtv. 44. § (1) bek. e) pont] céljából kerül sor.
3. § (1) A rendőr hatósági intézkedésként elrendelheti a kerékbilincs alkalmazását, a jármű elszállíttatását.
7. § (1) Az intézkedést azonnal félbe kell szakítani vagy meg kell szüntetni, ha a járműhöz visszaérkező üzemeltető azt kéri és az intézkedés költségét megtéríti, egyben a szabálytalan elhelyezést megszünteti.
(2) Az üzemeltető kérelmére - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a kérelemtől számított négy órán belül a jármű rögzítését meg kell szüntetni, illetőleg az elszállított járművet birtokába kell adni, ha az intézkedés költségét megtéríti, vagy a befizetés tényét az átutalási utalvány feladóvevényével igazolja.
8. § (1) Az üzemeltető - az e rendeletben meghatározott kivételekkel - köteles a kerékbilincs alkalmazásával, a jármű elszállításával, tárolásával és őrzésével, valamint a jármű értékesítésével felmerülő költségek térítéseként a mellékletben meghatározott összeget (a továbbiakban együtt: költség) megfizetni. Ha a járművet nem a 11. § szerinti kijelölt tárolóhelyre szállítják, a tárolás és őrzés költségeit nem kell megfizetni.
(2) A 7. § (1) bekezdésében foglalt esetben csak az alkalmazott intézkedés költségének a felét kell megfizetni.
20. § Az e rendeletben szabályozott intézkedés ellen az Rtv. 92-93. §-a szerinti jogorvoslatnak van helye.
•	A közlekedési balesetek és a közlekedés körében elkövetett bűncselekmény esetén követendő rendőri eljárás szabályzata kiadásáról szóló 3/1998. (I.31.) számú ORFK utasítás (Ut.) 1. számú melléklete
IV. Rendőri feladatok közlekedési balesetek helyszínének biztosítása esetén
24. A baleset helyszínét a rendőr alapvetően a Rendőrség Szolgálati Szabályzata megfelelő rendelkezési szerint biztosítsa.
25. A szemlebizottság, illetve a szemlét lefolytató baleset-helyszínelő munkájához kapcsolódó - helyszín biztosító - feladatok általában:
g) Megtudni és megfigyelni:
   - hivatkoztak-e műszaki hibára,
26. A helyszínről való bevonulás után írásos jelentést kell készíteni a Rendőrség Szolgálati Szabályzatában foglaltak szerint és azt meg kell küldeni a helyszíni eljárást lefolytató rendőri szervnek.
V. Eljárás baleset helyszínén
27. A bejelentés vételét követően a legrövidebb időn belül meg kell kezdeni a helyszínen a körülmények tisztázását.
28. A helyszíni eljárások gyorsak, szakszerűek és hitelesek legyenek.
44. Meg-, illetve kihallgatás során tisztázni kell mindazon körülményeket, amelyek a tényállás megállapítása szempontjából jelentőséggel bírnak, így
o.) közvetlenül a baleset előtt, vagy a baleset elkerülése érdekében tett műveletek (fékezés, kormányzás stb.) során tapasztalt-e rendellenességet a járművel kapcsolatban, műszaki hibára hivatkozik-e,
93. A bizottságvezető, illetve ennek hiányában az eljárási cselekményt végrehajtó baleset-helyszínelő feladatai általában: ...
   - gondoskodik a baleset következtében felügyelet nélkül maradt kiskorú személyek, valamint az életüket vesztett vagy intézkedésre képtelenné vált személyek járműveinek, tárgyainak, értékeinek biztonságba helyezéséről, ...

A vizsgálat megállapítása
	A panaszos  beadványában előadottak, az országos rendőrfőkapitány vizsgálatáról kapott tájékoztató, valamint az ügyre vonatkozó megküldött iratok alapján a következők állapíthatók meg:
A panaszos az általa vezetett és a tulajdonát képező személygépkocsival, amelyben 4 éves gyermekét utasként szállította,  1999. szeptember 7.-én 17 óra 20 perckor az M1 és M7 autópályák kivezető szakaszán a Budapest vége táblától 270 méterre saját hibájából közúti közlekedési balesetet okozott. A baleset bekövetkezte után  mások értesítésére a helyszínre érkezett négy rendőr és velük egyidőben a panaszos férje, akiket a panaszos tájékoztatott a baleset körülményeiről, valamint arról, hogy  a baleset saját hibájából következett be. A panaszos meg nem cáfolt előadása szerint a helyszínt biztosító, a BRFK XI. Kerületi Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztályának beosztottja, K. J. r. zászlóssal azt is közölte, hogy a műszaki hiba lehetősége kizárt. Ezt panaszos jelenlevő férje is, aki autószerelő megerősítette. A panaszost és gyermekét ezt követően a mentő a János kórházba szállította.
Eltávozásuk után érkeztek meg a BRFK. Közlekedésrendészeti Főosztály Helyszíni Szemle Alosztályának beosztottjai, akik a helyszíni szemlét foganatosították. Ennek során megállapították, hogy a balesetes jármű bal első és hátsó gumiabroncsai légvesztettek valamint bal első lengőkar törött. Az említett sérülésekről egyértelműen megállapítani nem tudták, hogy azok a baleset előtt vagy azt követően keletkeztek e. Ezért, bár panaszos ugyancsak meg nem cáfolt előadása szerint a helyszíneléskor jelenlevő férje a bizottságot, a baleset körülményeiről, valamint arról, hogy a műszaki hiba kizárt, tájékoztatta, a bizottság a gépkocsi  tároló helyre való elszállításáról rendelkezett. Panaszos férjének többszöri kérésére, aki vállalta a gépkocsi elszállítását, a bizottság az elszállításról való rendelkezésétől nem állott el. A gépkocsit tároló helyre szállították.
A kórházba szállított panaszost a szemlebizottság még aznap a kórházban meghallgatta, amelynek során panaszos saját hibájaként ismerte el a balesetet, a műszaki hibát kizárta. Az elszállított gépkocsit négy nap múlva, miután a gépkocsi elszállításával és tárolásával felmerült 11.760 Ft-t a panaszos kifizette, a gépkocsit részükre kiadták.
A panaszos még a gépkocsi kiadásának napján, 1999. szeptember hó 10-én írásban kérte a BRFK-t, majd kérését 1999. november 1. napján szóban is megismételte, hogy nehéz anyagi helyzetére figyelemmel az általa jogtalannak vélt elszállítás költségeihez a rendőrség járuljon hozzá. Kérelmeire 2000. február 1. napjáig választ nem kapott. Ezt követően fordult panaszával az országgyűlési biztos általános helyetteséhez.
Vizsgálatom elrendelését követően a Budapesti Rendőr-főkapitányság Hivatala, 2001. május 8. napján kelt, 111-248/2000. RP.szám alatti levelében  értesítette a panaszost arról, hogy az 1999.-ben előadott kérelmei nem teljesíthetőek, mert a hatályos jogszabályoknak megfelelően jártak el a személygépkocsi elszállításakor melynek költségei ugyancsak a hatályos jogszabályok alapján a panaszost terhelték. A panaszos beadványára adandó válaszok elmaradása miatt fegyelmi felelősségre vonásra nincs lehetőség, mivel az érintett beosztott a rendőrség állományából 2000. február 1. napjával leszerelt.
A felkérésemre elrendelt vizsgálatának megállapításairól a budapesti rendőrfőkapitány 111-248-3/2000. szám alatt, 2001. május 9. napján írásban tájékozatott. E szerint mivel a panaszos fián kívül a gépkocsiban a balesetkor más utas nem tartózkodott, a gépkocsit panaszos vezette, ezért a helyszínre utólag kiérkezett férj nyilatkozatát az intézkedő rendőrök figyelembe nem vehették. Tájékoztatott arról is, hogy a helyszínt elsőként biztosító K.J. r. zászlós emlékszik ugyan a balesetre, de egyéb részletekre az eltelt hosszú idő után nem tud nyilatkozni. Nem tudott éremi információval szolgálni abban sem, hogy a balesetet okozó gépkocsivezetőt nyilatkoztatta-e a műszaki hiba fenn, illetve fenn nem állása vonatkozásában. Az elszállítás oka az említett és a rendőri jelentésben rögzített gépkocsiban bekövetkezett rongálódások voltak, amelyekről nem tudták keletkezésük okát megállapítani.
Tájékoztatott a budapesti rendőrfőkapitány a BRFK Hivatala által panaszosnak küldött válaszról is, annak másolata megküldésével. 
A budapesti rendőrfőkapitány vizsgálatáról szóló tájékoztatást csak részben fogadom el.
A panaszos elsősorban azt sérelmezte, hogy a baleset folytán mozgásképtelenné vált személygépkocsit, bár a balesetért való felelősségét a helyszínen megjelenő és a helyszínt biztosító rendőrnek, az ugyancsak helyszínre érkező férje J. Lajos jelenlétében, nyomban elismerte, a helyszíni szemlét foganatosító rendőrség, férje, J. Lajos kérése ellenére, aki vállalta az elszállítást, a személygépkocsit tároló helyre elszállíttatta, ennek költségeit pedig velük fizettették meg.
A budapesti rendőrfőkapitánytól kapott tájékoztató, bár ezt kifejezetten nem tartalmazza, az elszállítás indokoltsága kérdésében nem foglalt állást, de a tájékoztatójához csatolt és a panaszosnak nagy késedelemmel az BRFK Hivatala által elküldött értesítés részletesen, jogszabályokra hivatkozva kifejti, hogy a gépkocsi elszállítása miért volt jogszerű és indokolt. E megállapítással, amely nyilvánvalóan a Budapesti Rendőr-főkapitányság álláspontja is, a következők miatt nem értek egyet:
1) A panaszos értesítése az Rtv. 44. § (1) bek. e) pontjára hivatkozik, mint az elszállítás jogi alapjára. Ennek kapcsán  kifejti, hogy a rendőr közlekedésrendészeti feladatának ellátása során többek között a forgalomban való részvételt megtilthatja, ha a jármű állapota a közúti forgalom biztonságát veszélyezteti, és a járművet elszállíttathatja. A hivatkozott törvényi rendelkezés azonban csak a forgalomban való részvétel tilalma elrendelésének feltételeként szabja meg a jármű vagy vezetőjének olyan állapotát amely a közúti forgalom biztonságát veszélyezteti. Az elszállításnak, illetve az ott felsorolt korlátozó intézkedések alkalmazásának azonban további feltételét is meghatározza a törvény, éspedig "a további jogellenes járműhasználat megakadályozása céljából" való intézkedésként. A konkrét ügyben a  baleset miatt műszakilag mozgásképtelenné vált gépkocsi  közúti járműhasználata azonban nem lehetséges, így "jogellenes" használata is kizárt.
2) Az értesítésben hivatkozott 13/1996. (V.21.) ORFK intézkedés 15. § b) pontja sem teremti meg álláspontom szerint az érintett gépjármű rendőri elszállíttatásának jogi alapját. Miként az értesítés is tartalmazza, az ORFK intézkedés hivatkozott rendelkezése szerint a "baleset folytán megsérült és elhagyott - közterületen elhelyezett - jármű eltávolítható, vagy elszállítható". A panaszos megsérült gépjárműve nem volt elhagyott. A sérelmezett intézkedéskor a panaszos férje J. Lajos, aki az iratoknál levő 2711/1999.En.sz. szabálysértési feljelentés szerint is a gépjármű üzembentartója, a helyszínen volt és kifejezte a gépjármű elszállítására vonatkozó szándékát. 
3) A panaszos meg nem cáfolt előadása szerint a helyszínt biztosító K. János r. zászlóssal, akinek személyét a budapesti rendőrfőkapitányi vizsgálat utólag megállapította, közölte a baleset körülményeit és azt, hogy a baleset kizárólag az ő hibájából következett be. Ezt a nyilatkozatot a helyszínen maradt J. Lajos is, mint a gépjármű üzembentartója, közölte a később kiérkező szemlebizottsággal. K. János r. zászlós a budapesti főkapitányi vizsgálat során ezt nem cáfolta, utalva arra, hogy a balesetre emlékszik ugyan, de a részletekre már nem. Megjegyzendő, hogy a baleset napján a szemlét végző rendőrhatóság a kórházban meghallgatta a panaszost, aki ott is, aláírásával megerősítve elismerte, hogy a baleset kizárólag az ő hibájából következett be. Ezek után a baleset körülményeinek tisztázása érdekében szakértői vizsgálatra nem volt szükség, amely a gépjármű rendőrségi elszállíttatását indokolhatta volna. 

4) A sérelmezett rendőrhatósági intézkedés panaszjogot az érintettnek nem biztosított.
A lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jutottam, hogy a felsoroltak miatt a sérelmezett rendőri intézkedés, a gépjármű rendőrség általi elszállíttatása és ennek, valamint a tárolás költségeinek a panaszosra való áthárítása, a panaszost sértő alkotmányos visszásságot okozott, mert az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog, valamint az Alkotmány 64. §.ában meghatározott panasz és kérelem előterjesztésének joga sérült.
	A Budapest Rendőr-főkapitány tájékozatását egyéb vonatkozásaiban, így intézkedését a panaszos értesítése végett, tudomásul vettem. Tudomásul vettem azt is, hogy az értesítés elmaradásáért felelős személy, szolgálati viszonyának megszűnése miatt, fegyelmi úton nem vonható felelősségre
	A vizsgálatom alapján megállapított alkotmányos visszásság és a panaszost ért sérelem megszüntetése érdekében az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján  a j á n l á s t teszek a Budapesti Rendőrfőkapitánynak, hogy vizsgálja felül a kezdeményezésemre elrendel vizsgálat megállapításait, valamint a panaszosnak  a BRFK Hivatala erről szóló értesítésének helyességét. Kérem, hogy  a megtett intézkedéséről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül  értesíteni szíveskedjék.
A vizsgálatot lezártam. Erről a panaszost és a budapesti rendőrfőkapitányt jelentésem egy példányának megküldésével tájékoztatom.

Budapest, 2001. május 18.

Gönczöl Katalin